16 
dříve; ježto osa dorsoventrální je 2 mni, proximodistální 2-4 mm dlouhá. 
Vzrostlo tedy oko zřetelně hlavně ve směr ventrální a proximální. Tímto 
vzrůstem dostává se-nerv zrakový jednak mnohem dále od kraje ventrál- 
ního blíže ku středu oka, jednak následkem vzrůstu oka ve směr proxi- 
mální vstupuje nerv více dorsálně do oka. Čočka uložena ještě excentrick}^, 
blíže ku pólu ventrálnímu. 
Prohlížíme-li oko embrya racka 2 cm dlouhého nalézáme, že delší 
osa oka měří 3-5 mm, osa kratší 3 mm (dorsoventiální ). Čočka v oku je 
dosud uložena excentricky na stranu ventrální; nerv zrakový je vzdále- 
nější od kraje ventrálního. Oko zřejmě vzrůstá 
více ve směr ventrální. 
U embrya 6 cm dlouhého, majícího na ně- 
kterých místech těla, hlavně na straně dorsální, 
znatelné peří (nedlouho před opuštěním vajíčka) 
jest oko ještě ellipsoidní a to s dlouhou osou 
8 mm, kratší osou 7 mm dlouhou (obr. 26.). 
Pupillární okraj je ještě excentricky uložen ku 
straně ventrální. Poněvadž v tomto stadiu 
vzrostlo oko ve směr ventrální, dostal se nerv 
zrakový ještě více na stranu dorsální blíže 
středu očnímu. 
U dospělého racka chechtavého měří oko 
v průměru proximodistálním a dorsoventrálním 
20 mm, v průměru lateromediálmm 18 mm. Upon nervu zrakového 
na straně distální je vzdálen od aekvatoru oka 9 mm, na straně rostrální 
13 mm, na straně dorsální lO mm, na straně ventrální 15 mm. 
Obr. 26. Model oka enr- 
brya racka chechtavého. 
Shrneme-li nálezy u vývoje oka Larus ridibundus, musíme předem 
uvésti, že není možno formu oka, jeho polohu, jakož i polohu nervu zra- 
kového jinak určití, než ve stálém srovnávání tvaru a poloh}^ oka ku tvaru 
mozku za různé doby vývojové. V práci své o v5^vinu tvaru oka u člověka^) 
pojednávající uvedl jsem literaturu o otáčení se bulbu v průběhu vývoje 
a odkazuji v této příčině na ono místo. Pokud se věci této u racka chechta- 
vého týče, vyplývá však z nálezů mých, že neotáčí se kolem své osy ani koule 
oční, ani nerv zrakový. Prvotní váček oční jest po oddělení se hlubokou 
rýhou na straně dorsální a distální od předního váčku mozkového, pro- 
dlortžen ve směru proximodistálním. Stopka nervu zrakového v této době 
leží proximálně. V dalším vývinu, kde vzrostl přední váček mozkový 
ve směr proximální a kde již přední část hlavová se zahnula, vzrostl pri- 
mární váček oční na stranu dorsální, a v 3 Ůvořil se sekundární váček 
oční, kter}> jest skoro kruhovit}^ při pohledu se strany. Stopka váčku očního 
vzrůstem předního mozku nalézá se v tomto stadiu na straně ventrální 
a váček oční nasedá na tuto stopku ve směru dorsálním a distálním. V dalším 
ů O vývinu tvaru oka u člověka. Rozpravy Č. A. cis. Fr. J. 1911 č. 19. 
XXII. 
