17 
vývinu mozku, kde již počínají se vytvářeti hemisfery, převládá vzrůst 
oka ve směr distální, poněkud dorsální, a dochází to k excentrickému 
uložení okraje sítnicového, který se nalézá poblíže ventrálního okraje 
očního. Stopka nervu zrakového zůstává na témže místě na straně ven- 
trální, na samém okraji očním. V dalších etapách při celkovém vzrůstu 
oka převládá po delší dobu vzrůst ve směru distálním, později pak vzrůstá 
oko opět rychleji ve směr proximální, ještě později při stálém celkovém 
vzrůstu oka převládá vzrůst na stranu ventrální. Tímto postupným 
etapovit 3 hn vzrůstáním koule oční jest podmíněna změna polohy nervu 
zrakového, který dostává se zdánlivě vzrůstem oka ve směr proximální, 
na stranu distální, dále pak vzrůstem oka ve směr ventrální, na stranu 
dorsální. Vidíme zcela zřetelně, že jaksi kolem fixniho bodu, totiž vstupu 
nervu zrakového přirůstá nestejnoměrně oko jednou v tu, podruhé v onu 
stranu. Definitivní formy nabývá oko teprve v pozdní postfoetální době, 
tak že u dorostlého zvířete vidíme, že oko jest skoro kulaté, něco málo 
ve směr proximodistální protažené, a nerv zrakový nalézá se blíže centra 
koule oční, něco ventrálně uložen. 
IV. Ssavci. 
Pokud se ssavců týče, byl mi k disposici rovněž bohatý materiál, na 
němž jsem vývin tvaru oka mohl sledovat! a sice úplné serie sysla (Spermo- 
philus cityllus), prasete (Sus domestica). Ku kontrole přibrány pak serie 
netopýra (Vespertilio murinus) myši (Mus musculus), pes (Canis fam.) 
a ovce (Ovis). ^ 
V prvé skupině chci pojednat! o vývinu tvaru oka sysla (Spermo- 
philus cityllus). 
U zárodku asi 2 mm dlouhého (měřeno od temene distálně, nepočítaje 
v to zatočení konce ocasního) vidíme na ploténkovém modelu, že prvotní 
váček oční, jenž nasedá na širokou stopku, 
je oddělen od předního mozku dosti hlu- 
bokou rýhou, a to na straně distální a . 
dorsální. Na straně proximální přechází 
přední mozek přímo v rozšířenou stopku, 
kdežto na straně ventrální jest docela ne- 
patrná prohlubenina mezi předním moz- 
kem a váčkem očním, vlastně stopkou koule 
oční. Tvar prvotního váčku očního i se 
stopkou je ellipsoidní s dlouhou osou ve 
směru proximodistálním, kratší ve směru 
dorsoventráním uloženou, (obr. 27.) 
V pokročilejší době vývinové, ve stadiu sekundárního váčku očního, 
kde čočka tvoří váček ještě ve spojení s epiblastem, vyvinul se značněji 
Rozpravy: Roč. XXII. Tř. II. Čís. 22. 2 
Obr. 27. Ploténkový model cen- 
trál. nervstva s prim. váčkem 
očním embrya sysla. Pohled se 
strany laterální. 
XXII. 
