21 
Míry oka dospělého sysla uvádím dle práce Rejskovy ,,0 vstupu 
nervu zrakového u některých hlodavců", dle níž měří oko v průměru 
proxímodistálním i dorsoventrálním IJ mm, v průměru lateromediálním 
9-5 mm. Dle této práce nevstupuje nerv oční do bulbu jako u jiných živo- 
čichů, nýbrž prostupuje jako oblý nerv orbitu, přichází však směrem 
Obr. 33. Ploténkový model oka embrya sysla; a) pohled se strany dorsální, 
b) pohled se strany laterální. | 
Šikmým na horní část bulbu, rozloživ se v ploténku přikládající se směrem 
temporo-nasálním na skleru, prostupuje tuto jako jemná, z jednotlivých 
svazečků nervových složená blanka a přechází na retinu. 
Uvážíme-li nálezy o vývinu oka u sysla, vidíme, že prvotní váček 
oční měl formu ellipsoidní, byl protažen ve směru proxímodistálním. Ve 
stadiu sekundárního váčku očního vzrostlo 
oko ve směr dorsální a proximální, čímž na- 
bylo tvaru více kruhovitého (při pohledu se 
strany). V další době vývinové převládá 
vzrůst oka ve směr proximální a distální, 
jakož i na stranu ventrální, následkem čehož 
se oko prodlužuje ve směru proxímodistálním 
(obr. .33.). Později vzrůstá oko po určitou 
dobu více ve směr ventrální, načež opět při- 
bývá na straně proximální, pak ve směr di- 
stální, tedy v různých intervalech vzrůstá 
oko více v tu neb onu stranu, zachovává 
však po dlouhou dobu tvar protaženého 
ellipsoidu ve směru, proxímodistálním . Na ploténkových modelech viděti 
též zcela zřetelně že tvar oka není přesně kulatý (obr. 34., 35.), nýbrž 
více kosodélníkový se zakulacenými rohy, ba v některé době vývojové 
nalézti lze dokonce promáčknutí (obr. 336., 34., 356.) stěn oka na 
straně dorsodistální a na straně ventroproximální. Různé tyto tvary 
mají svůj původ ve vznistu svalů očních, na kteroužto okolnost po- 
ukázal již Matys při vývoji svalů očních u ptáka a ku kteréžto věci se 
chci později v jiné práci vrátiti. Ve stadiích ještě pozdějších, skoro již 
Obr. 34. Ploténkový model 
oka, na kterém je znatelné 
vmáčknutí stěny na straně 
ventrální. 
XXII. 
