před narozením, vzrůstá oko ve směru dorsálním a ventrálním, čímž stává 
se ve stavu postfoetálním kulatým (při pohledu se strany) (obr. 36.). 
Srovnáváme-li vývin tvaru oka sysla, tudíž oka ssavčího, s vývinem 
tvaru oka u ptáků a ještěrek, shledáváme, že v principu děje se vývin ná- 
Obr. 35. Ploténkový model oka embrya sysla 0'83 mm dl. a) "pohledy se strany 
^ L I L EÍÍSIř liL Ik dorsální, b) se strany laterální. - 
pádně stejně. V jedné věci nalézáme ovšem značnou úchylku, a to ve vzrůstu 
koule oční, a uložení této vzhledem ku stopce nervu zrakového. U ptáků 
děje se vzrůst oka hlavně ve směr dorsální a to v tom smyslu, že stopka 
koule oční, která jest ventrálně uložena, přechází do ventrálního okraje 
očního. Oko samo přerůstá až v době velice 
pozdní poněkud svým okrajem stopku, resp. 
nerv očný který se dostává tím způsobem něco 
více k centru. Totéž pozorovali jsme u ryb 
a ještě více u ještěrek, kdežto u sysla nalézáme, 
že stopka nervu zrakového ve stadiu sekun- 
dárního váčku očního, v době, kdy čočka ještě 
s epiblastem souvisí, nalézá se na okraji oka, 
a že oko velice záhy přerůstá na stranu ven- 
trální, čímž dostává se stopka nervu zrako- 
vého mnohem dříve na zadní stěnu oční více 
k centru (obr. 31a., 31&.) než u nižších 
tvorů. 
Do skupiny druhé zařadil b}^ch svá po- 
zorování o vývinu tvani oka u prasete (Sus 
scropha doinestica), jež mi bylo možno stopovat! na celé řadě vývojové. 
U embrya prasete 3 mm dlouhého (obr. 37.), jež vykazuje jenom ne- 
patrné zahnutí v konci hlavovém, přechází dutina centrálního nervstva do 
prvotního váčku očního, který je oddělen od téhož rýhou na straně ven- 
trální, velice mělkou, nepatrnou, kdežto na straně dorsální značně hlubokou. 
Na straně proximální a distální přechází váček poznenáhlu v centrální 
Obr. 36. Ploténkový model 
oka embrya sysla v pozdějším 
stadiu, před narozením. 
XXII. 
