29 
obratlovců velice různý. U ryb, jakož i n ještěrek a ptáků nasedá původně 
tato stopka na oko na straně ventrální na samém okraji váčku očního, 
kterýžto stav zůstává po dlouhou dobu vývinu. Oko vzrůstá ve směru 
proximodistálním i dorsálním, nejméně však ve stranu ventrální; tyto 
poměry jsou velíce charakteristické hlavně pro ptáky. Teprve docela 
v pozdních stadiích počne oko vzrůstati také ve směru ventrálním, čímž 
dostává se stopka váčku očního blíže ku středu zadní stěny bulbu. Ještě 
tehdy, kdy nerv zrakový sestává již z vláken nervových nasedá stopka 
stále ještě na ventrálním okraji koule oční. 
Zcela jinak chová se stopka váčku očního u ssavců. Jak uvedli jsme 
při vyšetřování embryí syslích, jest stopka váčku očního mohutná. V době, 
kdy uzavřel se již sekundární váček oční, nasedá stopka ještě dosti blízko 
ventrálního okraje váčku očního. V dalším vývoji vzrůstá stopka velice 
rychle ve směr laterální, ztenčí se a vzrůstem oka ve směru ventrálním 
dostává se na zadní pol oka blíže k okraji distálnímu až teprve v pozdní 
době vývojové vzrůstem oka ve směru distálním, octne se více v centru 
zadní stěny oční. 
U prasete zprvu velice široká stopka váčku očního ztenčuje se již 
před uzavřením se sekundárního váčku očního při okraji očním a ocitá se 
vznistem oka ve směru proximálním a rychlým vzrůstem stopky samotné 
na stranu laterální velice záhy skoro uprostřed mezi polem proximálním 
a distálním, blíže však ventrálního okraje oka. Mohutnějším vzrůstem 
oka na stranu ventrální dostává se nerv zrakový skoro úplně do středu 
zadní části oka. 
Vedle nálezu, že oko při svém vzrůstu ocitá se v různých faších 
tvarových, než dosáhne své definitivní formy, nabyli jsme přesvědčení, 
že nerv zrakový i celé oko zůstává po celou dobu vývoje ve stejné poloze 
a že některými autory udávané zdánlivé otáčení se oka je podmíněno 
pouze a jedině etapovitým vzrůstem oka v jednotlivých směrech, jak 
jsem k tomu poukázal ve dřívější práci své o vývoji oka u člověka. 
XXII. 
