13 
áussern Ránder auch unter sicli verwachsen, so daB sie eine lángere oder 
kiirzere stengelumfassende Scheide bikien. “ 
Uzavřenou (válcovitě srostlou) pochvu má VíZ.\>x .Potentilla fmticosa L., 
u níž se pochva prodlužuje v botku (ocreu), nač již Tyler^) a Lubbock-) 
upozornili. Tento autor praví; ,,The stipules are adnate to the edges of the 
pedestal, then quite free írom the petiole, but connate along both edges, 
but to a far greater extent at the edges next the petiole, with two triangular 
free tips. They thus form an ocrea, much resembling that of Polygonům." 
Většina Potentill má však pochvy otevřené. Na kvetoucích lodyhách 
mochny jarní {Poteniilla věrna L.) a též jiných druhů nalézají se listeny, 
které mají bud rudimenterní čepel mezi. velikými poševními oušky anebo 
představují pouze jednoduchou, šikmo uťatou, špičatou, dvoukýlnou, po 
krajích br\ntou pochvu bez rudimentu čepele (tab. II. obr. 7, 8). Pochva 
ta jest nesouměrně dvoukýlná, silnější kvl vybíhá ve špičku pochvy, slabší 
padne stranou. Je-li u listenů vyvinuta rudimenterní čepel, má bud podobu 
jednoduchého, zubatého, přisedlého lístku uprostřed poševních oušek 
(tab. II. obr. 9) aneb jest vytvořena jako krátce řapíkatý aneb přisedlý, 
trojdílný lístek. 
Pctentilla palustris má však na všech listech pochvy bez po- 
stranních oušek. 
U blízce příbuzného rodu Fragaria jsou otevřené, objímavé pochvy 
s ostře kýlnatvmi zašpičatělými poševními oušky (tab. II. obr. 2 — 4). 
Šupin}.' jahodníku ananasového [Fragaria virginiana x chiloénsis) nesou ve 
výkroj ku špičatých poševních cípů budto niťovitý rudiment čepele (tab. II. 
obr. 5) aneb malý, trojený lístek, při čemž však poševní ouška předčí velikostí 
vlastní pochvu (tab. II. obr. 6). 
Sibaldia cuneata Horn. má vysoce přirostlé, dokonale objímavé palisty, 
tudíž zřetelné pochvy s volnými poševními oušky. 
U rodu Prunus nalézají se na vyvinutých listech často volné, někdy 
i poloúžlabní palisty. Avšak i tyto palisty představují jen samostatná 
poševní ouška, jak dokazují přezimující pupeny. Pupeny ty počínají se 
jednoduchými šupinami, které se rovnají pochvám a teprve později tvoří 
se poševní ouška jako dva malé zoubky, mezi nimiž bývá zhusta třetí 
zoubek — rudiment čepele. Průběhem dalšího vývoje redukuje se značně 
poševní část, vyvíjí se pochva a zveličují se poševní ouška, která pak už jen 
na spodu souvisejí se stiženou basí čepele, až konečně, po úplném zániku 
pochvy, stávají se zcela volnými. 
Podobn}> postup lze sledovat! i na druzích rodu Sorbus. 
Vysoce zajímavé přeměny palistových útvarů vykazuje Alcheniilla 
vulgaris L., která má na nejdolejších listech lodyžních uzavřené (válcovitě 
srostlé) pochvy, na dalších listech vytvářejí pak pochvy stranou, či spíše 
Ú Tyler, The Nátuře and Origin of Stipules p. 44 (1897). 
^) Lubbock, 1. c. p. 222. 
XXVI. 
