3 
měřena byla r. 1862 rakouským měřickým přístrojem základnovým, jenž 
ve svém uspořádání jest obdobným s přístrojem Bordovým. Od^ tohoto 
se odch 3 duje tím, že jeho tyxe měřícké jsort jednolátkové totiž ' železné 
a k určení jejích teploty během měření upotřebí se rtuťových teploměrů 
do kovu tyčí přímo zapuštěných. Podrobný popis tohoto měřického pří- 
stroje základnového a výpočet délky základny uveřejněn jest v I. svazku 
zmíněného díla ,,Astron.-geod. Arbeiten“ . Délka této základny, vyjádřená 
v mezinárodní míře metrové a redukovaná na hladinu mořskou, přijata 
b 5 da dle usnesení sdružení pro evropské měření stupňové za jednotný 
základ výpočtu délek stran trojúhelníkových celého rakouského měření 
stupňového. Tato otázka, jak řešiti síť trojúhelníkovou měření stupňového 
vzhledem na přímo měřené základnjy byla společně s druhou důležitou 
otázkou vzájemného spojení souborů trojúhelníkových sítí částečných, 
o níž později bude třeba se zmíniti, předložena v jednacích bodech prvá 
pod značkou 5 a), druhá pak pod značkou 5 b) na shromáždění stálé 
komise pro evropské měření stupňové, r. 1876 v Bruselu konaném, čtyř- 
členné vědecké komisi (členové J. Liagre, C. A. F. Peters, Ganahl a A. 
Ferrerc) ku podrobnému studiu. Projednána byla pak na V. valném 
shromáždění sdružení pro evropské měření stupňové, odbývaném r. 1877 
ve Stuttgartě. Po odborný-ch úsudcích vědeckých zástupců súčastněných 
státfi bjd shrnut výsledek jednání o bodu 5 a) v následující znění; ,,0 otázce, 
zda jest si přáti, aby úplná shoda základen a společných stran (různých 
triangulací) jako podmínka do v^TOvnání jednotlivých souboru trojúhel- 
níkových zavedena byla, pronesla většina zástupců ten náhled, že jest 
přednost dáti tomu postupu, dle něhož by vyrovnání v jednotlivých sou- 
borech trojúhelníkových (částečných sítích) předem se omezilo jen na 
úhlová měření. Vsunutí vzájemného vztahu základen a společných stran 
(odlišných souborů trojúhelníkových) jest odložiti na pozdější dobu, až 
určeny budou přesné rovnice jednotlivých přístrojů základnových a jednati 
se bude o vzájemné spojení různých triangulací“ . 
Této zásad}^ jest se při stupňovém měření držeti, by přímo měřené 
veličiny úhlové, případně směrové při vyrovnávacích výpočtech nebyly 
podmínkami, ze souhlasu různých základen pbmoucími, neúčelně zatě- 
žován}^ a by se t}do vyrovnané veličiny s nejmenšími opravami výsledkům 
přímého měření co nejvíce blížibu Jest v duchu methody nejmenších 
čtverců, při užití této ku řešení sítě trigonometrické, bráti jen odchylky 
stejného druhu v souvislost a různé prameny chyb dle možnosti rozli- 
šovati. To jest třeba uvážiti v případě tomto, kde by se slučovaly chyby 
měření úhlového s chybami měření délkového. Jest důležito chyby měřícké 
učiniti zjevnými rozborem údajů měřických a z jich hodnoty a povahy 
umožniti posudek o přesnosti odvozených výsledků. 
Z uvedeného patrna jest velká důležitost hlavní základny Joséfovské. 
Zbližná její délka obnáší 5257 m. '' 
i 
1 * 
XXVII. 
