6 
Strojům novějším jest pro jich vhodnou úpravu dáti přednost před 
jmenovanými stroji staršími, jinak ale přesnost těchto strojů s výminkou 
10" stroje čís. 5 přijata b}da za stejnou se stroji starší úpravy při vy- 
rovnávacích výpočtech pozorováni úhlových. Pouze na stanicích pohra- 
ničních (Sněžka) , kde súčastnili se měření pozorovatelé různých států 
s různými stroji a na. stanicích, kde upotřebeno zmíněného stroje 10" 
čís. 5 (Dobrošov a Slotov) byl}^ různorodé výsledky spojeny použitím 
vhodně volených měr přesnosti (potažmo vah) jednotlivých strojů měři- 
ckých dle pokrmů daných generálem Baeyerem v zásadách theorie vy- 
rovnávacího počtu. 
Budiž míra přesnosti pozorování vykonaných jedním strojem h, 
druhým strojem h' a odpovídající hodnotv střední chyby Z' a Z’'. Dle 
7 1 1 
Gaussov}^ theorie vyrovnávacího počtu platí vztahy: h = 
a veličinj^ tj^ vázány jsou úměrou 
h ; Jť ^ U' \ 2]. 
Při tom jsou střední chyby určeny při známých zbývajících odchyl- 
kách v a. v' při počtu n pozorování vztahy 
Z == + a z' = 
\n—l ] n~l 
Volíme-li pro základní pozorování h — 1, pak jest z uvedené úměry 
h' ~ . Známe-li tyto míry přesnosti h' , odvodíme dle zmíněné theorie 
snadno váhy pozorování a platí mezi těmito veličinami vztah 
p ■. p' = /;2 : /Ph 
Položíme-li ^ = 1, pak jest h’ = 1; to jest pozorování oběma stroji 
jsou považována v tomto případě za stejně přesná a v^ísledky se jednoduše 
spojí jako rovnocenné. Takto bylo z ekonomických důvodů jednáno 
v ostatních stanicích se smíšenými stroji vzhledem ku přijaté rovnocenosti 
strojů na stanici užitých. 
Připomenouti sluší, že smíšená pozorování, to jest měření na téže 
stanici ríiznými stroji, V 5 /skytují se v síti území království Českého celkem 
na 18 stanicích ze všech 56 stanic triangulace stupňového měření. 
Měření úhlové na stanicích provedeno b}do d e usnesení valného 
shromáždění sdružení pro evropské měření stupňové v r. 1867 methodou 
měření směrů v řadách a skupinách dle vhodného uspořádání navrženého 
prof. Scheringem, jež zaručuje vyloučení systematických ch}^b strojových 
ve značné míře z výsledků měřických. Zaměřeny byly veškeré viditelné 
předměty sítě postupně nejprve ve směru rostoucího dělení na kruhu až 
ku předmětu počátečnému a pak při téže poloze dalekohledu opětováno 
bylo zaměřování, ale postupem opačným. Dvojité toto zaměření tvořilo 
jednu řadu. Druhá řada pozorování provedena byla zcela obdobně, ale 
při změněné, tedy opačné poloze dalekohledu. Obě řadv ve spojení podá- 
XXVII. 
