v. Vizmutová destička I. 
Primární elektrody a, b. Proud 0,491 Ampére, pole 7000 Gauss. 
Sekund. 
Á 
h~hh 
*3+*4 
Z 2 ^4 
elektrody 
■^3 
2 
2 
2 2 
4 
IIP 1. 
12,89 
12,24 
34,00 
34,57 
12,57 
34,29 
— 21,72 
23,42 
199 
203 
197 
195 
III. 2. 
18,93 
G20 
18,49 
640 
26,61 
o87 
27,18 
583 
18,66 
26,89 
— 8,23 
22,80 
III. 3. 
22,60 
22,12 
23,45 
23,98 
22,36 
23,72 
— 1, 36 
23,04 
-áoOO 
10100 
11100 
13100 
III. 4. 
24,08 
23,7 
19,03 
20,0 
23,89 
19,52 
-f 4,37 
21,70 
r>87 
700 
717 
780 
III. -ó. 
27.91 
226 
27,33 
247 
13,37 
230 
14,0 
27,62 
13,69 
+ 13,93 
20,65 
Poznám k y. V řádku vždy pod číslem, značící hodnotu Hallova 
effektu výchylkou galvanometru, uveden jest odpor v Ohmech koiupen- 
sujícího rheostatu. 
Proud v galvanometru přesně byl kompensován, takže galvanometr 
neukazoval výchylky. Tím ony nepřesnosti, které snad lze viděti v tabulce 
I., II., IIP, značně byly omezeny. Nesnáze k správnému vypočtení pů- 
sobí toliko ta okolnost, že zároveň nutno také kompensovati thermoelek- 
trickou výcli 5 dku a Hallův proud, který vzniká od remanentního magne- 
tismu. Nechjdríme snad příliš, vezmeme-li vždy střed ze všech čtyřech 
hodnot odporu v rheostatu kompensačním . Přes to ještě hodnoty tak na- 
lezené dosti differují. Jest to zcela přirozené, neb}'! brán ohled na teplota 
vizmutové destičky, která se mění, ježto nelze provésti celou řadu měřeni 
za stejných podmínek. Rozdíl teploty při všech provedených měřeních 
nemá také patrnějšího vlivu, než že právě způsobuje malé, ale zcela ne- 
příjemné nepřesnosti. 
Prohlížím e-li tyto dvě tabulky, pozorujeme zcela bezpečně, jak 
asymetrie stoupá s rostoucím potenciálním rozdílem Hadových elektrod. 
Jiný zajímavý zjev ukazují dále tabulky II., III. Přivádí-li se pri- 
mární proud elektrodami a b místo A B, asymetrie effektu nabývá opač- 
ného znaménka. Můžeme tedy říci, budou-h primární elektrody uprostřed 
mezi Aa, Bb, nenastane také aspnetrie. V tomto případě jsou však sekun- 
dární elektrod}' vždy na aequipotentialní linii; tím potvrzoval by se náš před- 
poklad, že asymetrie vzniká z potenciálního rozdílu Hadových elektrod. 
Znaménlra as}anetrie dosud určití nelze. As}anetrie není orientována 
dle směru primárního proudu, tedy dle toho, která ze sekundárních elektrod 
jest na vyšším event. na nižším potenciáhi; stejně i tak nezávisí na směru 
proudu Hadova. K cíli pokročíme blíže, pi'ohlédneme-li ještě jednou 
XXIX. 
