8 
tabulku IV. a V. Vidíme, že znaménko asjanetrie se nezmění, vymiěníme-li 
primární elektrody AB za ah, toliko její hodnota. Vysvětlení již jest na 
snadě. Třeba ohlédnouti se, kterým směrem leží bod aequipotenciální 
k dané elektrodě Hallově. Znázorněme si to blíže obrazci 3 až 10. 
Tabulce II. patří obr. 3, 4, III. — 5, 6, IV. — 7, 8, V. — ■ 9. 10. 
Vidíme, že v obr. 3 a 6 aequipotenciální body leží ve stejném směru, 
opačný tomuto, stejný spolu směr mají v obr. 4 a 5; v těchto případech 
tabulk}^ naše udávají, že as^anetrie má stejné znaménko, při opačném 
směru také opačné. 
Tím určili jsme druhý směr, dle něhož asymetrie Hallova effektu se 
řídí, třetí pak dán jest našimi měřeními. Můžeme proto vysloviti pravidlo, 
dle něhož stanovíme si vžd}^ v destičce asynretrii Hallova effektu. Uži- 
jeme-li obvyklého určení plovoucím plavcem či pravou rukou, bude; 
Vložíme-li pravou ruku ve měru silokřivek magnetických k jedné Hallově 
elektrodě tak, aby palec směřoval k jejímu aequipotenciálnímu bodu, bude-li 
dlaň obrácena k druhé sekundární elektrodě, má asjmretrie znaménko kladné. 
Poznám k a. Místo skutečného směru, ve kterém leží aequipoten- 
ciální bod k dané elektrodě, volíme směr, který jest kolmý na spojnici obou 
elektrod. 
Nelze přehlédnouti ještě toho, že střední hodnota Hallova effektu ve 
všech tabulkách klesá, posuuujeme-li sekundární elektrody od Aa ku Bh. 
Připomíná to, ovšem jen zhruba, výsledky E. van Everdingen-ovy. Prove- 
XXIX. 
