11 
mezi body c, d. Spojíme-li tedy elektrody C, D přes vhodné odpory pg, 
obdržíme bod který jest s bodem na stejném potenciálu. £ a jp vedou 
ke galvanometru. 
Měření, která zároveň při přednášce prof. Kučera provedl, zcela pře- 
kvapila, zvláště i proto, že demonstrace tak subtilního effektu širokému 
auditoriu působí značné obtíže experimentální, a dokumentovala tak 
vhodnost methody i k práčem nej přesnějším. 
Podrobná měření Hallova effektu jak methodou Koláčkovou, tak 
i Kučerovou provedena dosud nebyla. Toliko prof. Dr. V. Novák v Časopise 
pro pěst. math. a fys. XXXVIII. 41. 1908 uvedl několik příkladů o měřeních, 
která provedl se svým ass. Dr. Macků, a poznamenává, že nutno omeziti se, 
abj^chom dosáhli plné hodnoty effektu Hallova při methodě Koláčkově, 
na body a H.^ zcela blízko sebe ležící; dále, jak mi prof. Kučera sdělil, 
shledal Novák v případě, užijeme-li až krajních bodů, tedy měříme-li 
modifikací Kučerovou, jest hodnota effektu asi poloviční. Jsem zavázán 
díkem prof. Kučerovi, že vybídl mne, abych provedl podrobná měření a vy- 
šetřil příčiny, které tu intervenují. Výsledkem jsou následující tabulky. 
VIII. Vizmutová destička I. 
Primární elektrody AB. Proud 0,493 Ampére, pole 7000 Gauss. 
92 
9i 92 
^12 3 4 
G 3 d” G 4 
G+G+C 3 +C 4 
92+92 
2 
4 
Koláčkovy elektrody III. 2, 4. 
27,75 
996 
1004 
500 
22,03 
21,92 
28,47 
761 
1239 
471 
21,78 
22,43 
29,95 
770 
1230 
473 
23,01 
22,94 
34,21 
500 
1500 
375 
22,88 
Koláčkovy elektrod}' III. 1, 5. 
28,0 
897 
1103 
495 
22,10 
21,98 
28.05 
826 
1174 
485 
21,85 
22,48 
29,55 
833 
1167 
486 
23,05 
22,98 
30,55 
701 
1299 
455 
22,90 
K c ; \ 
