3 
vody po archaickém povrchu tekoucí mohly koryta založiti v nej tvrdší 
hornině horstva našeho, kteráž nyní jako svědek povrchu kdysi vyššího 
(Monadnock) četnými vrcholky nad okolí vyčnívá. Postuluje tedy vrstvy 
křídové mírně nakloněné s jednoduchou sítí vodní, která se prořízla do pod- 
loží archaického. 
Malou část pruhu v okolí České Kubice popsal a u t o r objeviv, 
že se tam jeví pruh proti dosavadnímu pojetí přetržen a že spíše než pře- 
měnu tlakovou a povrchovou dlužno přijímati pro vznik pruhu činitele 
hlubinné, vody bohaté kyselinou křemičitou. 
Předmětem této práce jest jižní třetina českého pruhu od obce Hor- 
ního Rappendorfa u Brodu n. Lesy až po ves Sitboř na z. od RonŠperka 
v délce 25 km. O oblasti této nevyšlo dosud podrobných prací až na 
autorovu studii nahoře jmenovanou, popisující část 8^3 km dlouhou. 
První díl práce pojedná o pruhu vlastním, druhý o horninách na dotyku 
a vývoji vodní sítě v oblasti pruhn. 
I. Pruh křemenný. 
Podle dosavadních výzkumů, zvláště údajů spec. map}' 8 — ^VIII, 
8 — VII, I : 75.000 říš. geol. ústavu sestrojené podle údajů šl. Hochstettera, 
Lidla a Laubeho (dodané r. 1909) vchází pruh křemenný přes hranici ba- 
vorskou do Čech západně od mezníku 30. a postupuje v šířce něco přes 
100 m přes výškový bod 519, béře se poněkud východně od bodů 505 a 515, 
přestupuje na vrch Skálu (v. bod 593), jde po hřebenu Kamene (v. bod 528), 
kde nabývá mocnosti 220 m. Potom postupuje směrem k ssz. v stejné 
téměř mocnosti (přes 100 m) kolem Chodova, Klenče, Postřehová, Kramo- 
lína a Šitbořc. Přerušen jest alluviem na třech místech; u Peci v šířce 
300 m, u Klenče 600 m a trochu severněji 300 m. Pruh jest rozhraním 
ruly a hornin amfibolitových až na tři body, kde horniny amfibolitové 
z východu na západ do ruly přes pruh pronikají: u Folmavy až k Teplé 
Bystřici, u Chodova, kde polokruhovité as ý/4 km daleko se Šíří, a u Šitboře, 
kde se táhnou jako úzký, sotva 200 m široký pás za pruhem křemenným. 
A. Křemenný pruh u Brodu n. Lesy a u Folmavy. 
Zřetelně v vstupuje na den křemenná hornina as 2 km na jv. od města 
Brodu (obr. 1.) mezi silnicí vedoucí do Vosí (Eschelkamm) a vozovou cestou 
do Horního Rappendorfa na jihozápadní stráni vrchu Blátterbergu 
(508 m n. m.). Odkliz do boku vedený a z dálky patrný řadou stromů nad 
ním vysázených poskytuje málo čerstvé hmoty, neboť je nyní skoro ne- 
®) R. Sokol: Okolí České Kubice. Studie geologická. Rozpravy Č. A. 
c. F. J. tř. II., 1910, č. 25, str. 5 a n. 
l * 
XXX. 
