4 
Obr. 1. 
Pruh křemenný u Brodu nad Lesy a Fol- 
mavy. Označení na této mapce i násle- 
dujících: A liorníny amfibolové, G žula, 
P pruh křemenný a větší výskyty kře- 
mene, R rula. Zřetelné výchozy pruhu 
hustěji tečkovány, alluvium nezakresleno. 
používán. Štěrkují totiž vozové 
cesty žulou z lomů na j. od Dol. 
Rappendorfa. Hlavní příčina je 
však ta, že úbočí svírá s pukli- 
nami v křemení značný úhel, čímž 
je těžení štěrku znesnadněno. 
Lom má as 60 kroků délk).' a 2 m 
výšky. Hlavní stěna jest rozpadlá 
v písek, jen balvánky a drobný 
štěrk dole se povalující i spolí na 
meze snesený svědčí, že vskutku 
je před námi křemenný pruh. 
Spatřujeme žíly křemene vykry- 
stalovaného mezi bílýTui, žluta- 
vými a červenavtmri políčky ně- 
jaké horniny původní a promě- 
něné, sem tam s vylouženými du- 
tinami, několik mm měřícími, až 
i drobnohlednými, velmi hojnými, 
obrysů čtyřbokých, polygonál- 
ních i zaoblen 3 >ch. Na čerstvých 
lomných ploškách umenšuje se 
značně počet dutinek. Jsou tu 
většinou vvplněn\- bílou moučkou 
kaolinitu podobnou nebo práškem 
rezavým. Tyto zdají se bytí 
zbjdkem po krystalcích amfibo- 
lových, kdežto kaolinitové jsou 
as zbytky živců. 
Odtud postupuje pruh na 
ssz. a jest výborně odhalen ve 
velikém štěrkovníku při říčce 
Koubě (Chám) nedaleko vyš. bodu 
397. Polohy křemenné střídajíce 
se s polohami nepatrně zkřemeně 
lými až i v prášek kaolinitu po- 
dobný rozpadlými mají směr 
okolo s. IP z. Křivolaký průběh 
poloh křemenných lze pěkně po- 
zorovat! na jižním výstupku 
skalním. Polohy do údolí příkře 
zapadající až i kolmé, přes 1 dm 
mocné, také však slabší větví 
se, zase spl 3 /vají a čočkovité 
XXX. 
