6 
Šupinku slídovou, která patrně dříve byla ochrannou blankou křemennou 
potažena. Nejsou tedy přítomny v partiích drobně zrnitých živce 
čerstvé, Zachovalé. Hornina působí dojmem horniny přeměněné dílem 
postupem, jakým vznikají ze žuly lože kaolinová, dílem jakým vznikly 
z břidlic buližníky, jež obsahují podobné žilky křemenné a podobnou 
velmi jemnozrnnou základní hmotu. 
Spojíme-li oba popsané lomy na mapě (obr. 1.) a prodloužíme na 
sever, zastihneme mlýn na Teplé Bystřici těsně u železnice. Na dně úvo- 
zové cesty, která vede od mlýna do místa Diebergu, vystupuje zase pruh 
na den. Štěrk křemenný má v puklinách povlaky wadu a obsahuje bílá 
a nažloutlá místa práškem vyplněná, což jest význačné pro pruh. Mezi 
tímto výskjdem a lomem na Čihadle proudí Kouba i Teplá Bystřice, při- 
kryvše pruh značným nánosem. Poněvadž v téže přímce na pravém břehu 
Teplé Bystřice u silnice kubicko-čerchovské mohutnou křemennou skalou 
pruh v Cechách zřetelně počíná, jest pravděpodobné, že postupuje nikoliv 
přes hřeben Diebergu (639 m n. m.) a Březiny (595 m n. m.), nýbrž iidolím 
fohnavským. Hledaje příčinjg proč Gum bel a Hochstetter za- 
kreslili pruh přes místa první, nalezl jsem hojné polohy křemenné více 
méně mocné, zvláště na jižním úbočí Diebergu kolem vrstevnice 500 m 
v bohaté scenerii balvanité, kde spatřujeme balvanv metrové hlavně 
křemenné, ale též Zachovalý porfyrický živec obsahující. Také na jiných 
místech pronikají amfibolitovou břidlici žíly a pásv křemenné čočkovitě 
zduřující a zas v tenká vlákna vytažené i spletené. Podobné zjevy jsou 
i na severním úbočí Diebergu a v severním výběžku Čihadla v lomír 
na amfibolitovou břidlu, kde v bílých žilách střídají se pásky křemenné 
s živci porfyrickými. Tyto zjevy, kteréž autor popsal také na vrchu 
Skále (593 m n. m.) u České Kubice, lze viděti i na Březině východně Fol- 
mavy Dolní. Také křemenné balvan}" v ,, Kaštanech" u Čes. Kubice, rovněž 
již autorem popsané, nebudou než z podobné polohy křemenné. Na kraji 
vlhkého lučinatého Lustru na samé říšské hranici 21 kroků na západ od 
30. mezníku nesoucího letopočet 1766 leží 4 balvan}- amfibolitové břidlice, 
mezi nimi a mezníkem jest balvan žilného žlutavého křemene (70 X 
60 X 60 cm), který as Gúmbelovi a říšským geologům zavdal podnět 
k zakreslení pruhu přes kraj lesa. Vskutku je mezník od kraje lesa asi 
100 kroků na východ, na kraji samém pak jest běžný kámen č. 19 a.. 
Poněvadž jsem nenalezl poblíž Folmavy nikde v iidolí stop zře- 
telných po pruhu, mám za to, že vykliňuje, jak naznačeno na obr. 1. 
B. Pruh křemenný u České Kubice. 
Ze studie r. 1910 uveřejněné budiž pro úplnost ještě připomenuto, 
že pruh na z. České Kubice buduje jádro hřebene ,, Kámen" zvaného, na z. 
mírnou, as 25 hlubokou vlnou od čerchovských strání odděleného, k vý- 
chodu dosti srázné klesajícího (v křemenné části schodem) k vrstevnici 
XXX. 
