13 
s amfibolitovou břidlicí. Najednou lze všecky vrcholky i s celou krásnou 
scenerií okolní pozorovati od stanice trhanovské. 
V cípu jihovýchodním hornina zkřemeněla tou měrou, že se těženi 
štěrku omeziti musí jen na ostatní části. Na západě založeny dva rozsáhlé 
štěrkovniky, obrovitá stěna východní pak poskytuje tří odklizů nej bo- 
hatších. V severní části těsně u Chodova jsou lomy menší. Kamení se 
celkem podobá peckému. Zcela na jihu jest žlutavé s bílými žilami kře- 
mennými, dále k severu červené. Pletiva žil jsou podivuhodně křivolaká, 
ozdobná, žíly až několik dm mocné. Pukliny poblíž Chodova mají směr 
s. 30® z. a sklon 02® sv. Jsou to pukliny hlavní, jimiž je podminěn přikrý 
sráz na straně v^íchodni. V jižní části převládá směr s. 18® z. a sklon 60® sv. 
v místech, kde se hornina, obsahujíc nejvíc drobivých součástí, rozpadá 
snadno a kde poskytuje kromě štěrku i 
drobný písek. Kamení má zde barvu 
poněkud nazelenalou, některé kusy mají 
povrch na omak kluzkju Poblíž lze velmi 
dobře měřiti polohu puklin příčných 
(směr s. 64® z., sklon 54® j.) a o něco již- 
něji polohu třetí soustavy (směr s. 17® v., 
sklon 33® z.). Štěrk těží se i v zimě; 
kopajíce hluboké šachty a štoly, vybí- 
rají horninu rozpadlou, když na povrchu 
vše mrazem ztuhne. 
V mikroskopu jevi kamení zelenavé 
sloh brekcie. Úlomky horniny původni 
vyplněny jsou mosaikou křemennou 
(obr. 7), v níž ukazují se většinou ostře 
omezená, elliptičná, vejčitá, kvjovitá, 
zaokrouhlená, protáhlá i laločnatá po- 
lička složená z nej drobnějších (sotva 
0-006 mm) úlomků slídových, laločnatých a třískovitých. zářících v}''so- 
kými polarisačními barvami; při světle obyčejném mají barvu slabounce 
zelenou. 
Také ojedinělé útržkv aneb řádky z políček vybíhající pozorujeme. 
Poněvadž hmota zelená není sírovou kyselinou rozložitelná, není slída, 
v ní obsažená, biotit. Bořického methodou zjistil jsem mikrochemicky pří- 
tomnost sloučenin hořečnatých (silně dvoj lomné rhomboedrické sloupečky) 
a draselnatých (trochu krychliček), i jest podle všeho přítomen v políčkách 
mastek a dílem i muskovit (sericit). Místy byl dostatek šestibokých slou- 
pečků Na.^SiF^^ a sírová kyselina poskytla jehliček sádrovce. Obsahuje tedy 
muskovit, jak často bývá, též Ca, Na i Fc, toto může býti přítomno 
i v mastku. Partie bílé a růžové prozradily methodou Behrensovou^®) po pň- 
^2) H. Behrens: Anleitung zur mikrocheroischen Analyse, 189-5. 
Obr. 7. 
Zelené kamení se Skály chodovské. 
Políčka slídová uložena jsou v kře- 
menné mosaice. Zv. 50. 
XXX. 
