14 
sobení solné kyseliny trochu Fe^' , dosti K, dosti Na, žádné Al\ ve zbytku 
jenž rozložen byl fluorovodíkem, bylo lze zjistiti hojně K, dosti Fe'" , hojně 
AI, žádné Mg. Partie červená dala methodou Bořického hojné regulární 
tvary K^SiF^. Kamení bílé, jemně drobivé, kaolinu podobné poskytlo 
touž methodou dosti Mg, trochu Na i Ca. Železa je tam pramálo, neboť 
zkouška sirovodíkem barvy nezměnila, jen sloupky Mg chovající sešedivěly. 
Po překrystalování působením kyselin}' sírové vykrystalovala spousta 
jehliček sádrovce. Zdá se, že původní nerost těchto bílých partií byl živec 
velice basický a hornina původní gabbru příbuzná. Také kusy bílé, na 
omak kluzké vydaly hojnost Ca, Mg, AI, také však Na. 
Severně Chodova pokračuje pruh velmi znatelně, vycházeje na den 
na cestě vedoucí k rybníčku mezi železnicí a Novými Hamry. Veliké bal- 
vany leží po obou stranách trati i u rybníčku, k obci Chodovu přestávají, 
ale na dně cestv pruh bezpečně se pozoruje. Také u obce samé a v obci 
a to již od místa, kde cesta tato od silnice odbočuje, je hojnost balvanů 
křemencových. Malý výskyt amfibolitové horniny uprostřed mezí tratí 
a obcí a na jihovýchodě obce svědčí as o vykliňováni pruhu, jak na obr. 
naznačeno. 
Za rybníčkem se pruh ztrácí a objevuje se až u Klenče. Pod luční 
pudou odkrývají jej, občas štěrk lámajíce. Jako hřeben nevystupuje, 
ale zcela je s okolím znivellován. Začíná 700 m na jjv. od nádraží kleneč- 
ského a postupuje mezi tratí a silnicí trhanovskou as v délce 200 'in mezi 
10. a 11. kilometrovým kamenem dráhy. V nové cihelně klenečské se pruhu 
nedotkli, štěrk křemenný v hlíně obsažený je z čistého křemene žilného. 
E. Pruh křemenný u Starého Postřehová a Kramolína. 
U Starého Postřehová marně hledáme zřetelné stopy pruhu. Sem 
tam na polích na v. obce najdeme malý oblázek křemenný, který však může 
pocházeti z křemenných poloh, jakých je v sousední rule hojnost, anebo se 
sem mohl dostati od jihu vodou. Při stavbě trati v úbočí pod výš. bodem 
499 (obr. 8.) narazili na balvany amfibolitu, ale pruhu se nedokopali 
V těsném svazku s pruhem však jest jistě tento výskyt jakož i balvany 
hrnbozrnného přeměněného gabbra u kříže na jv. obce a balvany amfibo- 
litu na sv. obce za tratí. Zřetelně se objeví pruh teprve na návrší 500 m 
na j. od Kramolína, kde otevřen malý štěrkovník s hlavní puklinou směru 
s. 11*’ v. a sklonu 74^ v. Východně Kramolína na západním břehu obou 
rybníčku před stanici jakož i tam, kde silnice do obce ústí, i kas podél 
silnice od trati na v., leží mohutné balvanv křemene pruhového. Obdobou 
Skály chodovské jak polohou tak délkou i výškou jest Skála kramolínská. 
Nahoře z ní čnějí lysé kamýky, dva u obce, třetí o 200 kroku jižněji. První 
je nejvyšší, nedostupný a křížem ozdoben. Terén na v. je hluboko snížen 
jako u Chodova a Peci, na z. však ihned od prnhu stoupá a jen ohromné 
Podle sdělení mlynáře klenečského p. J. Tane r a. 
XXX. 
