20 
tlak zmizel, objevila se v linii pruhu síť jemných i obsáhlejších puklin 
zejících, 1®) vítaná dráha kolujícím vodám. Mám za to, že názor r. 1910 
prošlo vený,!'’) nvní ještě spíše hájiti mohu, že totiž vody kyselinou křemici- 
čitou bohaté, z hlubin vyvěrající, mohutné další změny přivodily (hydro- 
chemický metamorfismus hlubinný). Vody povrchové by jistě zde byly 
vykonal}’ to, co u Tachova Vznikla by hlína mastná barvy tmavé s hlí- 
zami okru hlinitého, hnědele, opálu a rohovce jako výplň mezi drobty 
a úlomky hranatými, částečně i čerstvými všech sousedních hornin. 
Pil vodní nečetná soustava puklin byla jistě rozhojněna v síť úžasně 
hustou a větví křivolak}Th a také puklina hlavní čočkovitě rozšiřována 
mohutným tlakem, kterým vzrůstající krystaly křemenné na okolí působily. 
O jeho existenci a účincích na horniny podal nedávno F. E. Suess“^) 
doklady. Tlakem, který je téhož řádu jako odpor krystalů proti rozdrcení, 
rozdrtily horninu původní až i v mikroskopickou brekcii, zatím co vody 
odnášely, usazujíce stále nový křemen, hmotu ostatní. 
Struktura horniny pruhové velice připomíná strukturu některých 
buližníků, což vede k domněnce, že se zkřemenění v obou případech týmž 
způsobem událo. Výbrusy buližníků z Radvně u Plzně, Černic, Štěnovic, 
Kyšic, Pohodnice u Ejpovic, Varty u Nezvěstic, Kamínků u Mirošova,, 
Jandovy skálv n Letkova většinou obsahají žilky křemenné dílem laločnaté, 
dílem rovné protkávající ostrohranná políčka zkřemenělé břidlice.'^^} 
Mosaika jejich téměř jen z křemene složená jest ovšem jemnější než v pruhu. 
Někde jsou žilky průběhu vlnitě křivolakého, přetrhávají rovné proužky 
grafitu, zřetelný a nesporný to zbytek původního obsahu, avšak brekcie 
nevznikla. Proudící roztoky křemičité vnikaly patrně v hmotu poddajnou, 
poměrně měkkou a v žilkách, kde b}d protitlak nejmenší, průměr rozšiřoval})’ 
a tak světlost žilek velice měnivou způsobily. Kromě tohoto rozdílu není 
takřka jiných. Přídatné šupinky chloritu, zbytky zvětralého živce a pod. 
v partiích méně zkřemenělých se také pozorují.-^) 
cfr. H. H o f e r: Dynamogeologische Studien. Sitzb. d. W. Ak. d. Wis- 
I., 1910, sv. 119, str. 347. 
I. c., str. 7. 
cfr. H o c h s t e 1 1 e r, 1. c., str. 796. 
F. E. S u e s s: Die Bildrmg der Karlsbader Sprudelschale miter 
Wachstumsdruck der Aragonitkrystalle. M. d. geol. Ges. in Wien, sv. II., 1909, 
str. 391 a n. 
J. K 1 v a ň a (Petrographische Notizen uber einige Gesteinsarten Bóhniens, 
Věstník král. české spol. nauk, 1881, str. 406) nalezl buližník slohu biekciového 
na přechodu k břidlici drobové na pravém břehu Vltavy naproti Letkám. Také 
Lidi (Beitráge zur geogr. Kenntnis des sw. Bohmen, Jahrb. d. k. k. geol. R. A. 
1855, str. 580 a n., sep. str. 19) mluví o síti žilek v buližnícich, která na vše strany 
horninou proniká. 
’®) R. Helm hacker (podle Katzerovy ,, Geologie von Bohmen", 1902. 
str. 675) nalezl v buližníku uhříněveském trhlinky vyplněné zelenou směsí chloritu 
a kaolinu i také limonitu. F. Slavík v studii P u r k y ň o v ě (Kamenouhclné 
pánve u Mirošova a Skořice a jejich nejbližší okolí, Rozpravy čes. Ak. c. F. J.. 
XXX. 
