9 
infekční trubičky pouze v oněch zónách kořenu shledáváme, které touto 
Chytridiaceou jsou infikovány. Jiný důvod, proč popsané trirbičky pova- 
žuji za infekční, shledávám v okolnosti, že je lze sledovati skrze hypo- 
dermis až do zevní vrstvy korové, když je i tato vrstva infikována. Kdežto 
za obyčejných okolností, pokud pouze hypodermis je infikována, infekční 
trubičky také v této vrstvě končí, lze se snadno přesvědčiti, že pronikají 
až do třetí vrstvy v některých případech (obr. 19 — 21) a pak je také tato 
třetí vrstva infikována. 
Nezřídka vniká do jedné hostitelské buňky větší počet trubiček 
infekčních (obr. 20). S tím asi v souvislosti je zjev, že nezřídka v jedné 
buňce několik cizopasníků může žiti. Mimochodem budiž ještě podotknirto, 
že infekční trubičky lze velmi snadno rozpoznali od vyprazdňovacích láček 
zoosporangií, kteréž jsou v celém svém průběhu přibližně stejně tlusté 
a mají blány mnohem tenčí (obr. 22). 
Hledáme-li analogie v říši rostlinné k infekčním trirbičkám právě po- 
psaným, mohli bychom snad vzpomenouti tak zv. hůlek dřevních ve dřevrr 
některých konifer, zvláště u rodu Pinus. Ale nepotřebuji podrobněji do- 
ličovati, že tu máme pouhou zevní podobnost. Skutečně analogickými 
k infekčním trubičkám jsou celulosní pochvy, jimiž obkloprrje hostitelská 
buňka hyfy Ustilagineí do ní vnikající (viz Guttenberg 1905, kdež 
uvedena také další literatura). Podobné celulosní pochvy konstatoval jsem 
také u mykorrhizy listnaté jatrovky Calypogeia (1899). U Ustilagineí 
děje se věc, jak na základě vlastních pozorování mohu souditi, asi takto; 
Narazí-li hyfa na blánu nějaké buňky, počne tato na místě dotyku hyfy 
silně růsti do plochy a vchlipovati se dovnitř buňky. Do této vchlípeniny 
vniká ovšem také hyfa a roste s ní stejnoměrně, Je však také možno, že hyfa 
proráží celulosní pochvu a vniká přímo do protoplasmy hostitelské buňky. 
To také jsme pozorovali při infekci Cdiytridiaceou v tomto sdělení popiso- 
vanou. Vytváření celulosní pochvy u rostlin napadených snětí má význam 
bezpochyby obranný, rostlina zabraňuje tím, aby hyfa vstoupila ve přímý 
styk s její protoplasmou. Vytváření infekční trubičky je však ekologicky 
prospěšným zjevem pro naši Ch 3 ’tridiaceu, neboť je jí tím umožněno, ab}’ 
vnikla do pletiva hostitelské rostliny. 
Proč za obyčejných okolností jenom h 3 '-podermis je infikována, 
nelze bezpečně rozhodnouti. Není nemožno, že to je zjev pro cizopasníka 
prospěšný, neboť hypodermální buňky déle zůstávají na živu nežli buňky 
rhizodermis, jsou větší a schopnější vzrůstu, také je možno, že jsou lépe 
živeny nežli buňky rhizodermis, a ze všech těchto důvodů hodí se lépe pro 
parasity, nežli buňky rhizodermis. Kdybj' však cizopasník vnikal ještě 
hlouběji, bylo by vyrůstání láčk}' v 3 'prazdňovací z kořenu ještě obtížnější 
a také uvolňování trvalých cyst poměrně dlouho by trvalo. 
XXXI. 
