Veškeré posud prozkoumané larvy tiplic mají na ventrální ploše 
spl^muliny labrocl^^peusové rozhraničovad obrouček chitinový obr 3. A bv), 
k němuž přiléhají, částečně o něj se opírajíce, dvě skupiny štětinek, z nichž 
vnější přechází na zevnějšek. Obrouček ten také nechybí v ústní dutině 
Ctenophory. 
Poněvadž však v obraze páně Pastejříkově obrouček vůbec zakreslen 
není, soudíme, že hřebenitě rozvětvená štětina (obr. 3. B br), jejíž vyobra- 
zení p. Pastejřík pod značkou pl podává ve výkresu rozbaleného ústního 
ústrojí, není nic jiného než obvyklý obrouček chitinový se štětinami sku- 
piny druhé, jež jsme označili v obr. 3. A číslicí II. Obrouček i se štětinami 
se asi následkem macerace oddělil a přemístil. 
Dále píše p. Pastejřík: ,,K destičce přikládají se na každé straně chi- 
tinové obroučky, které druhyin koncem souvisejí s páskou (schránky jíc- 
nové), dříve již popsanou. Jest tedy zmíněná destička ve spojení s vnitřní 
plochou labra.“ — Na živých larvách bylo možno zjistiti, že souvisí chitinové 
obroučky s jmenovanou páskou jen zdánlivě; vždyť jsou to hypopharyngové 
fulturae (obr. 3. B fl), které k mandibulám toliko směřují a jen ligament 
k nim vysílají. 
Po blanité části hypopharyngové není ve výkresech páně Pastej ti- 
kových ani sledu. Patrně, že se při maceraci rozpadla, takže se ve zbylém 
preparátu chitinovém objevit! nemohla. 
Chitinový kroužek (obr. 3. B h, h) vznikl v tkanivu vnitřní stěny 
dutiny ústní a není tudíž, jak p. Pastejřík myslí, s oporami chitinovými (ful- 
turae) v žádném spojení, neboť je za oesophagem. 
Jak již bylo řečeno, vytvořily se na patrové stěně ústní při larvách 
z rodu Tipula čtyři chitinové terčky, z nichž na dva inserují svaly. Čtyři 
zoubky (obr. 3. B h, h) na chitinovém kroužku v ústech larvy rodu Cteno- 
phora mohly by býti homologické se 4 terčky v ústech larev tiplic. 
Bengtsson také zakreslil na epipharyngu larvy Phalacrocera 
replicata dva páry chitinových zoubků, z nichž zadní pár sousedí s okrajem 
pharyngovým právě jako u larev z rodu Tipula. Proto přece nemůže nás 
přítomnost těchto zoubků (háčků) zviklati z našeho názoru, že v ústech 
larev Tiplic není osobitě vyvinutého epipharyngu. 
Oddělíme-li od endolabia larev Tipul, Pachyrhin, Ctenophor a Phala- 
crocer osrstěný hrbolek, nalezneme, jak okénkem v endolabiu prokmitává 
ústí slinovodu. Tento je válcovitá rourka na pohled tracheji podobná. 
Teprve daleko od ústí poznáváme, že je roura společný slinovod vytvořený 
srůstem ze dvou vývodů slinných žláz. Larvám ze skupiny Polyneura, 
kam shora uvedené čtyři rody patří, pravidlem splývají vývody slinných 
žláz v jediný slinovod. Nelze však tvrditi, že by to byl jejich anatomický 
znak, neboť splývání vývodů slinných žláz ve společný slinovod vyskytuje 
se také u larev z podřádu Cyclorrhapha, jako jsou Musea, Piophila. Charak- 
teristickým však pro larvy ze skupiny Polyneura je průměrně dlouhý spo- 
XXXII. 
