ROČNÍK XX. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 37. 
Experimentální průkaz o účelnosti některých dějů 
inkarceračních při různotvarných brankách kýlních. 
z c. k. českého ústavu pathologicko-experimentalního dv. rady prof. Dra A. Spiny 
a z c. k. české chirurgické kliniky prof. Dra O. Kukuly v Praze. 
Podává 
Docent Dr. Julius Petřivalský, 
era, I. assistent chirurg, kliniky prof. Dra O. Kukuly. 
Předloženo dne 24. listopadu 1911. 
(S 9 obr. v textu.) 
Již R O s e r v prvé své práci (Ueber Brucheinklenimungsklappen) 
upozornil, že podle klinického pozorování jest tlak na stěnu střevní a na 
inesenterium v místě uskřinutí kýlního relativně nepatrný, takže se jím 
odtok venosní znesnadňuje jen velmi málo, na tok arterielní pak vůbec 
nemá vlivu. Rovněž K o c h e r (1877) a po něm B u c h b i n d e r (1900) 
dovodil, že i při strangulaci střeva v kýle jest počáteční konstrikce kličky 
nepatrná a jak při inkarceraci, tak při obturaci napětí ve střevě veskrze 
malé — ,,es bewáhrt sich vielmelir hier das Naturgesetz groBter Wirkung 
durch kleinste Kráfte.“ 
V pokusech našich ,,K mechanismu inkarceračnímu“ *) mohli jsme 
blíže stanovití experimentálně podstatu těchto nejmenších sil a to ve 
formě spasmoidních kontrakcí stěny střevní v níveau branky kýlní; síly ty 
zahajují podle poznatků naších vždy mechanismus inkarcerační při vol- 
nějších brankách tím, že zadržují a energicky vrhají zpět přitékající obsah 
střevní. Hodnota těchto spasmoidních kontrakcí stěny střevní v brance 
kýlní zdá se na pohled nepatrná, ale dílo jejich jest veliké. 
Vzhledem k tomu měli bychom se jimi obírati, nemají-li vedle uve- 
dené již počáteční stagnace snad též příčinného vztahu ku vzniku vzác- 
ných úkazů — • přesunování a zkracování uskřinuté kličky, jaké jsem po- 
zoroval ve 3 již uvedených případech uskřinuté kýly tříselní u člověka. 
*) Rozpravy Akademie, ročník XlX. třída II., číslo 10. 
Rozpravy II. tř. Roč. XX. Čís. 37. 
XXXVII. 
1 
