24 
s brankou ellipsoidní 12 mm širokou, ale rovněž jen jako podřízený činitel; 
hlavním zjevem bylo opět přesunutí (10 cm) z uskřinuté na přívodnou 
kličku. 
Byly-li branky zakulacené širší i užší poměrně velmi příznivý změnám 
polohy a formy zúčastněných částí střevních, objevila se již méně vhodnou 
k témuž cíli trojúhelníková branka. Tak ve 4 případech nedošlo ku žádné 
ze změn nás zajímajících; ve dvou pak pokusech zjistili jsme význačné 
přesunutí z odvodné na uskřinutou a z uskřinuté na přívodnou, v jednom 
jen z uskřinuté na přívodnou kličku. Otočení samo vyskytlo se jednou, 
kombinováno pak s posunutím ve dvou případech. Ve 4 případech, kde 
pokus skončil rupturou kličky, bez předchozích změn formy a polohy, 
nebyl zjev zaviněn snad příliš intensivní inkarcerací následkem velkého 
zatížení branky. Tak v třetím pokuse praskla přívodná klička při za- 
tížení branky 70 dkg, ale v 15. pokuse praskla uskřinutá již při prvé injekci 
při zatížení branky 10 dkg. Naproti tomu nastalo přesunutí (1 — 9 cm) 
ve čtvrtém při zatížení 70 dkg a v 8. pokuse pří zatížení 14 kg. Pokusy 
s trojúhelníkovou brankou dokazují, jak nestálé jsou podmínky vzniku 
jednotlivých zjevů inkarceračních a jak málo viny na těžkých změnách 
mnohdy připadá většinu; zatížení branky. 
Branka nepravidelného tvaru 20 mm široká s konvexní základnou 
netvoří nápadnější překážky přesunu a otáčení inkarceračního, ježto, na 
př. v 19. pokuse (při zatížení branky ^Akg), při druhé injekci přetáhla 
přívodná klička 1 cm z uskřinuté, a uskřinutá zase 1 cm z odvodné, ale 
pak odtékal roztok trvale do odvodné. Při zvýšeném zatížení branky 
70 dkg přesumd se opět 1 cm z odvodné na uskřinutou, ale pak hned zase 
odtékal roztok do odvodné. Přesunutí se dále ještě zvětšilo o 10 cm při 
zatížení branky \kg. Pokusy s brankou nepravidelného tvaru, 20j4m;;ř 
širokou, zjištěno, že jak přesunování, tak rotace mohou vznikati i při kon- 
strikci branky 1 kg. 
Celkem vyplývá ze všech pokusů našich, že se mohou 11 jakékoliv 
branky i za nejrůznějšího zatížení jejího objeviti, v různém ovšem rozsahu, 
posunutí, méně již otočení částí kliček zúčastněných. 
Chceme-li v dalším vystihnouti nejdříve jen 
podstatu přesunování 
částí kliček střevních umělou brankou kýlní, musíme zjistiti, pokud se 
může třením stěny střevní v brankách znesnadniti či usnadniti vznik, 
trvání a opakování přesunu. Pokud intensita tření stěny střevní se 
svými důsledky závisí od formy branky, rozsahu, hladkosti povrchu 
jejího, kompresse stěny střevní brankou, tlaku intraintestinalního, vy- 
šetříme později. 
Jest nesporno z analogie známých fysikalních zákonů, že kruhová 
branka má z různých branek téhož profilu nejmenší obvod; tření kličky 
XXXVII. 
