28 
brance 16 mm široké, při vtlaku 263 mm Hg a při zatíženi branky 48 dkg 
přesunulo průměrně 5'5 — 0 4 cm; 
brance 12 mm široké, při vtlaku 259 mm Hg a při zatížení branky 10 dkg 
přesunulo průměrně 10 cm; 
brance trojúhelníkové při vtlaku 263 mm Hg a, při zatížení branky 43 dkg 
přesunulo průměrně 6 — 3" 8 cm; 
brance nepravidelné formy při vtlaku 293 mm Hg a při zatížení branky 13 dkg 
přesunulo průměrně 4 — 5’5 cm. 
Nejmenší průměrný vtlak byl u branky nepravidelné 293, pak přišla konvex- 
konkavní 274, nato ellipsoidní 16 mm široká 263 a trojúhelníková rovněž 263, nej- 
vyšší průměrný vtlak byl při brance ellipsoidní 12 mm široké 25Q mm Hg. 
Porovnáváme-li průměrné vtlaky s průměrným zatížením branek, pozorujeme, 
že se zatížení umělých branek jeví v obráceném poměru ku vnitrostřevním tlakům. 
Tak při nej menším vtlaku u nepravidelné branky byla branka průměrně nejvíce za- 
tížena [13 dkg). Úkaz ten jest znatelný dále i u branky konvex-konkavní, kde při 
větším vtlaku (274 mm Hg) obnášelo zatížení branky 56 dkg. Při vtlaku ještě větším 
u ellipsoidní branky (263 mm Hg) dosahovalo zatížení branky 48 dkg. U trojúhel- 
níkové branky zatížené (263 mm Hg) bylo zatížení její nejmenší (43 d,kg). Ku brance 
ellipsoidní 12 mm široké, u níž bylo největší zatížení 259 mm Hg, nebéřeme tu zřetele, 
ježto jednalo se jen o jeden případ. 
Z porovnání středních hodnot by plynulo, že čím véťsí, respektive 
čím širší umělá branka kýlní a čím více se blíží formou svou kruhu neb 
aspoň úseku kruhu, lim většího zatížení jejího třeba, by se jí přesunuly části 
kliček střevních. 
Poučka tato úplně souhlasí s fysikalními zákony v tom, že kruhový obvod 
tělesa jest nejmenší ze všech jiných obvodů při témž profilu a že tření tělesa při 
kruhovém profilu jest vždy nejmenší. 
Tak obnášel vskutku též průměrný vtlak u nepravidelné branky 293, u konvex- 
konkavní 20^2 mm široké 274, u ellipsoidní 16 mm široké 263 a u trojúhelníkové 
263 mm Hg. Při trojúhelníkové brance nebyl však průměrný vtlak vnitrostřevní 
poměrně příliš vysoký proti rozdílu průměrných vtlaků, na příldad mezi brankou 
nepravidelnou a konvex-konkavní 20 rnm širokou. Úkaz ten lehce vyložíme, uvá- 
žíme-li, že konkavní spodina při brance trojúhelníkové byla jednak úsekem kruhu, 
jednak byla poměrně dosti široká, 17 — 19 mm; o spodinu branky se tudíž tření tak 
zmírnilo, že se i průměrný vtlak nápadněji zmenšil. 
Dosavadní poznatky naše, nabyté řešením poměrů při posunování 
částí kliček střevních, dlužno ještě porovnati jednak s nálezy v případech, 
kde se po určitém rozsahu posunu objevila ruptura stěny střevní, jednak 
s případy, kde k posunu vůbec nedošlo. 
Tak při brance konvex-konkavní 20j4 nim široké objevila se ruptura serosy 
neb i celé stěny střevní: 
v 1. pokuse při vtlaku 277 niniHg a při zatížení branky lj4 kg, 
v 7. ,, ,, ,, 325 mm Hg ,, ,, ,, ,, % kg, 
v 12. ,, ,, ,, l^SmmHg ,, ,, ,, ,, 30 dkg; 
pni měrný vtlak obnášel 266 při průměrném zatížení 76 dkg. 
Při ellipsoidní brance 16 mm široké vznikla dehiscence stěny střevní 
v 2. pokuse při vtlaku 352 mm Hg a při zatížení branky 1 kg, 
v 6. ,, ,, ,, 235 mm Hg ,, ,, ,, ,, 120 dkg. 
XXXVll. 
