29 
v 13. pokuse při vtlaku 211 mm Hg a při zatíženi branky 10 dkg, 
v 16. ,, 197 mm Hg ,, ,, ,, „ 50 dkg, 
v 17. ,, ,, ,, 176 mm Hg ,, ,, ,, ,, ^ kg; 
průměrný vtlak 234 při průměrném zatížení 76 dkg. 
Při ellipsoidní brance 12 mm široké nastala porucha střevní; 
v 9. pokuse při vtlaku 217 mm Hg a při zatížení branky 10 dkg. 
Při trojúhelníkové brance s konkavní základnou začala pukati stěna střevní: 
ve 4. pokuse při vtlaku 2^0mmHg a při zatížení branky 10 dkg, 
v 8 . ,, ,, ,, 2^0 mm Hg ,, ,, ,, ,, 50 dkg, 
průměrný vtlak 250 mm Hg při průměrném zatížení branky 4 J dkg. 
Při nepravidelné brance objevila se povrchní neb i hlubší ruptura: 
v 5. pokuse při počátku injekce a při zatížení branky 10 dkg, 
v 19. ,, ,, vtlaku 289 mm /fg ,, ,, ,, „ 120 dkg', 
průměrné ,, ,, 1 kg. 
Okolnosti, za nichž vznikla ruptura v uvedených případech, s před- 
chozím větším, menším přesunutím částí kliček střevních umělou brankou, 
liší se po většině jen graduelně od průměrných zjevů při pouhém přesuno- 
vání kliček brankami; jest tu všude zachována úměrná gradace vtlaků 
a zatížení u různých branek. Tak, byl-li nejmenší průměrný vtlak nutný 
k docílení přesunu u branky nepravidelné 293, — jest tu i konečný vtlak 
ze všech rovněž nejmenší as 289; pak následuje branka konvex-konkavní 
266 (274 při přesunutí), nato ellipsoidní 16 mm široká 234 (263 při přesu- 
nutí), ellipsoidní 12 mm široká 217 (259 při přesunutí). Trojúhelníková 
branka činí výjimku, ježto výškou průměrného konečného vtlaku (250) 
připadá tu za branku konvex-konkavní 20 14 širokou, kdežto při 
přesunování rovnala se průměrná hodnota u ní (263) průměrnému číslu 
u ellipsoidní branky 16 mm široké. 
Podobně jako při přesunování, zůstalo i při konečném vtlaku prů- 
měrné zatížení umělé branky v obráceném poměru ku vnitrostřevnímu 
vtlaku. Tak u nepravidelné branky obnášelo zatížení nejvíce 1 kg při 
nejmenším vtlaku; u konkav-konvexní 20 jú mm široké a u ellipsoidní 
16 mm široké dosahovalo průměrné zatížení 76 dkg, u trojúhelníkové 
43 dkg, u ellipsoidní 12 mm široké jen 10 dkg. U poslední branky jednalo 
se jen o jeden případ, není tudíž číslice ona průměrnou a nemůžeme z ní 
ani mnoho odvozovali, ač přece dokazuje, že stačilo tu zatížení mnohem 
menší, než u branky konvex-konkavní 20 jú wí/ř a u ellipsoidní 16 mm 
široké. 
Rozborem okolností, za nichž objevily se po určitém větším, menším 
přesunutí ruptury na kličkách střevních, souhlasí s poznatky nabytými 
úvahou o podmínkách vzniku posunutí Samého; jest i tu tření v kruhové 
brance mnohem menší nežli v témž profilu branky trojúhelníkové, ellip- 
soidní 16 neb 12 m;n široké. Profil kliček střevních, zachycených v různých 
XXXVII. 
