,30 
brankách, byl k brankám samým vždy úměrný, ač kličky patřily nej růz- 
nějším odrůdám psů. Vidlice umělé branky zapadly hned na počátku 
pokusu vždy dle tlouštky kliček střevních přiměřeně hluboko do příslušných 
otvorů základny branky a umělá branka mohla se pak přizpůsobiti svou 
výškou rozměrům obou ramen kličky. Na základě toho byla možná i reci- 
procita mezi zatížením branek při konečném vtlakn a zatížením při posunu 
kliček střevních, až na branku trojúhelníkovou. Konečný průměrný vtlak 
měřil při brance trojúhelníkové 250 a při ellipsoidní 16 mm široké 234 mm 
Hg. Příčinou zjevu toho nemůže býti nežli zmenšení výšky branky troj- 
úhelníkové a stlačení ramen kličky střevní do konkavní základny její. 
Základna branky té byla jednak úsekem kruhu, jednak byla značně ši- 
roká (18 mm)] skytala pak stěnám střevním, na ni naléhajícím, nepoměrně 
menší odpor třením, nežli divergující vidlice téže branky a zastírala tak 
neblahý účinek vidlic. Základna branky trojúhelníkové, i když se poněkud 
zúžila při zatížení branky, zůstala přece jen širší nežli základna branky 
ellipsoidni 16 mm široké. 
Vlivným činitelem byl zde, jak vidno, větší úsek kruhové plochy zá- 
kladny branky. — 
Odlišné okolnosti naproti tomu shledáváme v pokusech, kde vznikly 
dehiscence stěny střevní bez předchozího přesunutí. Tak v brance konvex- 
konkavní 20 ýo '^nm široké nedošlo v 10. pokuse ku přesunu při zatížení 
branky 10 a 20 dkg a při sedmé injekci za vtlaku 275 mm Hg objevila 
se ruptura na přívodně kličce a to při úponu mesenterialním. Nej nižší 
vtlak měřil 350, nejvyšší 265, průměrný obnášel 297 při průměrném 
zatížení 11 dkg. Jak výše vtlaku, tak i zatížení branky jest tu mnohem 
menší než v pokusech s touž brankou, kde se přesouvaly části zúčast- 
něných kliček. 
Při pokusech s trojúhelníkovou brankou o konkavní základné v 11. 
pokuse při zatíženi branky jen 10 dkg, nastala druhým vtlakem ruptura na 
přívodně kličce již při druhé injekci za vtlaku 25(i mm Hg. V 15. pokuse 
při zatížení rovněž jen 10 dkg a při prvé injekci již praskla uskřinutá klička 
při úponu mesenterialním vtlakem 203 mm Hg. Naproti tomu v 18. pokuse 
objevila se hned při prvé injekci trhlina při mesenterialním úponu na pří- 
vodně kličce při vtlakn 2úimmHg a při zatíženi branky T5 Prů- 
měrný vtlak obnášel v prvých dvou případech 229 mm Hg, a ve dvou pří- 
padech nepřekročilo zatížení branky 10 dkg, kdežto v pokusech s přesuno- 
váním částí kliček střevních trojúhelníkovou brankou měřil průměrný 
vtlak 263 a průměrné zatížení 43 dkg. Průměrný vtlak byl v pokusech 
s posunováním sice nižši, ale za to konstrikce střeva byla nepoměrně 
intensivnější. 
V 3. pokuse, s trojúhelníkovou brankou o konvexní spodině, vznikly 
při třetí injekci 274 (průměrný vtlak 304 mm Hg) při zatížení branky 
70 dkg, trhliny na serose konvexity a i při mesenterialním úponu přívodně 
kličky. 
XXXVII. 
