Porovnáme-li výsledky měření odporu v brankách, vidíme, že, až na 
branku nepravidelnou, jest všude odpor ten pro střevo mnohem větší, 
nežli zevní zatížení branky a že převyšuje pokusné zevní zatížení ono 
u I. 
II. 
III. 
IV. 
V. branky. 
0 45 dkg 
10 ,. 
70 „ 
70 „ 
30 dkg 
50—100 „ 
40 dkg 
90 dkg 
70—80 „ 
Výše odporu, podmíněná formou zatížených umělých branek, kolísá ^ 
tudíž značně; když bychom si však přes to určili z toho aspoň přibližně ' 
střední hodnoty, byl by odpor zaviněný formou zatížených branek u branky j 
L, II. a III. stejný — kol 40 — 50 dkg, u trojúhelníkové (IV.) by stoupl 
na 80 dkg, zatím co by se u nepravidelné (V.) blížil nule. Poznatek ten '■ 
jest poučný v tom, že ukazuje, jak se jednak formou umělé branky různě 
zvětšuje neb zmenšuje odpor při jistém jejím zatížení zevním a jednak jak 
as vysoký musí býti tlak uvnitř střevní kličky, má-li povytáhnouti či 
přesunouti zatíženou brankou část kličky střevní. 
O měnlivém vlivu různotvarných branek kýlních na přesunování 
kliček střevních zmínili jsme se dříve, stanovení pak tlaku v pokusných j 
kličkách budiž předmětem následujícího oddílu. | 
Tlak uvnitř kliček pokusných 
měřili jsme při pokusech našich rtuťovým manometrem. Výše tlaků těch 
není však tím dosti jasně vytčena, proto dal jsem tlaky ty převést! pro 
některé případy na obyčejnou míru vážkovou. 
Výpočty ty provedl Dr. techn. František Kadeřávek, 
assistent c. k. české vysoké školy technické v Praze. 
Ježto rozměry střeva u psů jsou poměrně dosti malé, mohl býti 
při výpočtech pomíjen tlak podmíněný vlastní tíží obsahu, vždyť ťeprve 
při 1 ni délky sťřeva postaveného svisle dosáhl by tlak z obsahu v nej do- 
lejší části střeva 0-1 atmosféry. Proto bez obavy mohlo býti přihlíženo 
pouze ku tlaku vyvozovanému hustilkou a měřenému obyčejn5/m uzavře- 
ným tlakoměrem rtuťovým. 
Měřením střeva jen poněkud silněji naplněného zjištěno, že jeho 
kolmé průřezy jsou kružnicemi. Vzhledem k tomu nahrazovali jsme při 
výpočtech část kličky střevní oskulujícím rotačním prstencem (annu- 
loidem) . 
Vypočtěme si nejdříve tlak působený fysiologickou tekutinou na část kličky 
střevní, omezenou dvěma kruhovými řezy, v rovinách kolmých k ose střeva a sví- 
rajících spolu nevelký úhel a. Průměr střeva — 2 r — možno ve vytknutých mezích 
XXXVII. 
