34 
Z toho vidno, že celková výslednice míří od středu zakřivení a hledí střevo 
napřímí ti. 
Dále třeba uváži ti, že původně uvažovaná část kličky střevní, omezená kru- 
hovými řezy v rovinách kolmých k ose a spolu úhel « svírajících, je souměrná dle 
přímky S, která rozpůluje úhel a krajních poloměrů. Kxajní poloměry ty míří do 
středu s zakřivení osy O. Na základě toho můžeme tvrditi, že výslednice všech tlaků 
obdobných k tlaku t" a přispívajících k pohybu vytknuté části střevní bude míti 
směr přímky S. Velikost síly té vypočteme pak jakožto součin z měrného tlaku 
p a průmětu plochy tlačené do směru S. Výpočet tento zakládá se na větě fysikalní, že 
tlak v určitém směru rovná se součinu z měrného tlaku a průmětu tlačené plochy 
do daného směru; větu vytčenou zde odvozovali nepokládám za nutné. 
Prakticky znázorněno uvedené na pokuse dne 23. /IX. 1909. Průměr střeva 
obnášel 19 mm, základní tlak ^15 mm Hg. Při injekci roztoku zmenšil se objem 
vzduchu uzavřeného v manometru na 246 mm. Z toho vypočten — užitím věty 
o stálosti součinu z objemu uzavřeného plynu a jeho tlaku — tlak uzavřeného vzduchu 
— 724 : b. = 246 ; 375, tedy b, — 1103 wm Hg. Výsledek ten třeba zvýšiti o dvoj- 
násobný rozdíl výšek obou hladin 2 (375 — 246) = 258. Tlak ve střevě se rovnal 
1361 cm Hg. Od toho bylo nutno odečísti tlak atmosféry. Tím dal se konečně zjistili 
užitečný přetlak v kličce střevní : 635 mm Hg. Přepočteno na metr. atmosféru, 
dává přetlak 0‘86 Ag- na 1 cw®. 
Poté počítán tlak v části střeva dlouhé as 33 wm nej bližší brance (obr. 7.). Polo- 
měr této části kruhově zakřivené shledán 25’5 mm. Tlak ve směru od středu zakřivení s 
stanoven pomocí věty o průmětu tlačené plochy. Průmět ten sestává ze dvou polo- 
ellips rozměrů 19 mm a 11'ámm a z obdélníku šířky 11 mm, délky pak 315 mm. 
Celkový průmět tlačené plochy ve směru od středu zakřivení rovná se 7 cm^ 56 mni^, 
tlak pak v tomto směru (soudě z této plochy a tlaku měrného) se rovná 6 kg 502 g. 
Podobně stanoven i tlak v opačném směru do středu zakřivení s a shledán roven 
3 kg 629 g. Z toho vyplynul přetlak ve směru od středu zakřivení s = 2 kg 873 g. 
Směr tlaku tohoto, jakožto konečné výshidnice vnitřních tlaků na část stěny 
střevní, vychází ze středu s a snaží se s''řevo úplně narovnati. Není-lí narovnání 
možno pro fixaci obou konců kličky střevní, snaží se vnitřní tlak přivésti střevo 
aspoň do takové podoby, by osa jeho měla stálé zakřivení. Tak na př. osa uskřinuté 
kličky, nadýmané v našich případech roztokem fysiologickým, snaží se zaujati podobu 
kruhu (obr. 8.). Formace ta by vznikla, když by střevo bylo zbaveno mesenteria; 
střevo s mesenteriem a fixované v umělé brance kýlní nabývá však při. pokusech 
našich typického tvaru kulové serpentiny, na níž vidná tendence zaujati ihned tvar 
kruhový, jakmile by mesenterium povolilo. 
Obr. 7, 
Obr. 8 
VI. 
