ROČNÍK XX. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 38. 
Stanovení asparagové kyseliny 
v hydrolytických produktech bílkovin. 
Napsal 
Dr. techn. Jan Novák. 
z chem. -výzkumné laboratoře zemského výzkumného ústavu zemědělského v Brně. 
Předloženo dne 10. listopadu 1911. 
Při studiu průběhu alkyiace různých aminokyselin dialkylsulfáty 
(Rozpravy II. tř. XX. čís. 4.) jsem konstatoval, že lze dimethylsulfátem 
V alkalickém roztoku převésti kyselinu asparagovou prakticky kvantita- 
tivně v kyselinu fumarovou odštěpením původní aminoskupiny převážně 
ve formě trimethylaminu, kterým může býti přebytečným dimethylsulfátem 
částečně dále alkjdován až na kvarterní amoniumderivát. Velice 
snadná rozpustnost fumarové kyseliny v etheru jest pak výtečnou Vlast- 
ností, která se dá výhodně zužitkovati. 
Tato reakce prvá upoutala mojí pozornost k praktickému využití 
při kvantitativním stanovení asparagové kyseliny v rozkladných pro- 
duktech bílkovin, hydrolysovaných minerálními kyselinami. Doposud byla 
stanovena asparagová kyselina v těchto produktech jen hrubě pomocí 
estherifikační methody E. Fischera, ke kterémuž účelu používána byla 
frakce estherů od 100® do 175® při Od — 0-5 mm přecházející. Frakce tato, 
obsahující esthery kyseliny asparagové, glataminové, fenylalaninu a šeřinu, 
rozpuštěna byla nejprve v as pateronásobném množství vody a vytřepána 
stejným objemem etheru, v němž snadně rozpouští se esther fenylalaninu. 
Poněvadž však i esthery asparagové a glutaminové kyseliny částečné 
jsou v etheru rozpustné, nutno vzniklý etherický roztok as třikráte stejným 
množstvím vody vytřepati. Sloučené vodní roztoky, takto úplně zbavené 
estheru fenylalaninu, obsahující hlavně esthery kyseliny asparagové 
a glutaminové, zmýdelní se dvouhodinnovým vařením s koncentrovaným 
1 
Rozprava: Roč. XX. Tř. II. Čís. 83. 
XXXVIII. 
