12 
Rostlině dne 15. 1. 1909 vyseté byla dne 25. 7. 1909 uříznuta křídla 
čepele a řeznou plochou v písek zasázena. Jedno křídlo bylo necháno na 
silném světle volné, druhé bylo na hoření ploše pokryto staniolem. MohlO' 
tedy jenom první křídlo asimilovati, druhé mohlo pouze na spodní ploše 
transpirovati. Dne 2. 12. 1910 má osvětlené křídlo čepele adventivní pu- 
peny fertilní i vegetativní v rozdělení, jak svrchu bylo asi popsáno. Na. 
drrdié polovině staniolem pokryté jsou pouze čistě vegetativní pupeny. 
Analogický pokus proveden na podzim r. 1911. Čepel rostliny vyseté 
4. 2. 1909, jež dosud neměla založeno květenství (jiné z téže kultury již je 
mají), dne 3. 8. 11. rozřezána v různě velké kusy, jež zasázeny v písek. Polo'- 
Obr, 3. 
vina kusů zakryta staniolem, druhé ponechány osvětlené. Na počátku listo- 
padu obojí kusy mají adventivní pupeny, ale vesměs vegetativní. Lze to při- 
čísti vlivu slabého podzimního světla, které umožňuje pouze slabou asimilaci. 
Čepel velké dělohy u Streptocarpus Wendlandii jeví basální vzrůst 
a prodlužuje se až do doby, kdy se zakládá květenství. V té době svůj 
vzrůst zastaví. Až do té doby má na své basi interkalární meristém, jehož 
činnost umožňuje vzrůst čepele po tak dlouhou dobu. Bylo by zajímavo 
pro naše otázky týkající se kvality regenerátů zvěděti, jak by se choval 
mesokotyl a basální meristém rostliny, jež téměř již do květu dozrála, 
kdyby jí uříznuta byla celá čepel, aniž by při tom byl poškozen basální 
meristém. O tom poučuje následující pokus. 
XXXIX. 
