12 
takže v levo části 
v < • 
fi< 
2 ‘ ^ 2 
se zruší a zbývá na levé straně rovnice (V) 
-S (-Ť-) (-0 ^ 2 .) . = 2 . S {=^^) 
f'<-^ 
f^< 
tedy veličiny již známé. 
Při označení 
v = l 
můžeme hořejší výsledek psáti 
V=l 
při podmínkách (d). 
Tu pak se podaří agregát A {D) zjednodušili, resp. převésti na případ 
diskriminantu hlavního. 
Uvedeme-li diskriminant na tvar 
D = D^Q\ = 
kde Dq resp. — je činitel hlavní (základní diskriminant), Q- vedlejší, 
obdržíme známým způsobem vzorce 
(Vil) ^ (_ ^) = _ A a (- ^„) JI [i - (- — ^)] , 
<7 ^ 
(VP) .I(i>)=M(£'„)g*[][l-(^)í], £>>0, 
při čemž q probíhá v součinu různé kmenné činitele vedlejšího činitele Q. 
Pro hlavní kladné diskriminanty jsem svým časem nalezl výraz 
Tyto vzorce mohou sloužiti k vyjádření součtu (VI) pro případ, že 
diskriminant D hoví podmínkám (d). 
xxxx. 
