8 
Písmeno 
Značka 
Z měření 
poč. 
Z param. 
poč. 
r 
- U/s T 
= 66” 35', Q 
= 42” 17', 
V = 66”21V3', Q 
= 42” 12' 
Q 
73I 
39” 30', 
75” 14', 
40” O2Ý2', 
75” 151/2' 
Y 
0 
0 
00 
co 
74” 53', 
38” 292/3', 
74” 562/3' 
i 
V3I 
31” 54', 
74” 12', 
31” 36', 
73” 41' 
r 
V3I 
9” 30', 
71” 10', 
9” 212/3', 
71” 16'. 
Z dříve známých, leč nezajištěných tvarů pozoroval jsem vícekráte 
a — “/ 3 I, stanovený W e i s b a c h e m a jím na výkresu velkými plochami 
vyznačený. Tvar tento vzal L e w i s v pochybnost poukazuje k tomu, 
že týž byl Weisbachem toliko přibližně měřen, hodnoty pak měřené 
a počítané nedobře souhlasily. Dle R a t h a tvar tento často převládá, 
jeví však v úklonech svých kolísání značná. Lewis považuje jej za 
totožný s X ( — Y 2 I) začasté arci z normální posice vychýlený. Já našel 
tvar ten na třech krystalech braúnsdorfských s reflexy vždy neurčitými, 
rozmazanými; ve shodě s pozorováním L e w i s o v ý m přítomen byl tvar 
ten toliko na straně, na níž chybělo a:, není tudíž domněnka L e w i s o v a 
pravděnepodobná. Diskusse zóny činí jej arci možným a pravděpodobným. 
Uhly jeví kolísání částečně dosti značné (zvi. a : a): 
cc : c = 72” 55' měř., 72” 57 -/ 3 ' po^- 
: íí = 81” 45' „ 80” 42 ^ 3 ' „ 
:o = 69”08' „ 69” 31' 
& — U 2 I (522) odpovídá tvaru € v předním hořením oktantu. 
Nalezen byl jednou na 3. krystalu z Příbramě v podobě úzké, leč zřetelně 
vyvinuté plošky, odnímající hranu i : G. Reflex jest slušný, vzdor tomu 
však shoda měřeného a počítaného úhlu ®a není dobrá, taktéž diskusse 
nemluví nikterak přesvědčivě pro tvar ten. 
& : c = 80” 09' měř., 80” 22' poč. 
; a = 54” 43' „ 53” 09Vs' „ 
íi % 3/3 (235) nalezen byl na krystalu z Felsobanye č. 1. jednou, 
zřetelně vyvinutou a dosti dobře reflektující plochou v pásmu mezi k a. 
Pro nesouhlas úhlu měřeného : o a |q^) s počítanými hodnotami považuji 
tvar ten prozatím za nezajištěný. 
: 5 = 32” 58' měř., 33” O 7 V 3 ' poč. 
:o = 77”20' „ 78” 21' 
lo = 27” 46' „ 28” 35' 
0 -V 3 V 9 (319) nalezen byl na krystalu z Braiinsdorfu č. 2. dvěmi 
zřetelnými, leč chatrně reflektujícími ploškami. Následkem toho úhly 
měřené a počítané značně se rozcházejí. Ve prospěch tvaru mluví jen ta 
okolnost, že leží na průsečíku zon [Ml] a [i ^]. Nutno vyčkati jejího 
potvrzení. 
Získána měřením dle způsobu d) obr. 4, 
I. 
