30 
Zóna tato jest anomalní; celá skupina tvarů U, V, T činí dojem 
vicinal ku basi. Dominanta kusé zóny té byla by posud neznámé ortho- 
doma — 72 ^- 
T objevil E a k 1 e na třech mexických krystalech jako dobře reflek- 
tující, úzké plošky. Z toho důvodu jen zařazují tvar ten mezi typické. 
U, V našel týž autor na jednom z mexických krystalů v podobě úzké 
otupeniny. O reflexech jich nepraví ničeho. Považuji oba tvary za vicinaly, 
u base tak hojné. 
R N fi a 
— 20 — 30 — 7a0 — 00 0 
2 3 V 2 00 
V2 1 V 4 00 
Pq 
— P 
v — 1 
o 
— 10 
1 
0 
Zaráží tvar (t, jedinkráte pozorovaný Weisbachem. Týž ne- 
udává nic bližšího o vývinu jeho. Očekávali by bylo v řadě této číslo 2, 
odpovídající tvaru — 50 = 501. 
2. Pásmo příčné paralelní [I ^]. 
Toto proťato jest třemi důležitějšími pásmy: orthodomatickým a 
dvěmi podélnými 17 1] a [p Vsi- výše podaných statistik jsou v pásmu 
tomto nejsilnější o a g. Diskusse zóny stává se však jednoduchou, považu- 
jeme-li tvar po g v zóně nej hojnější, %, za hlavní uzlobod; g jest zajisté 
posíleno zvláště průsekem zmíněné zóny [f Ya]- Rozpadá se tudíž pásmo 
celé ve dvě části: [o a 
0 
(82) 
r 
(83) 
h 
(84) 
7t 
7 
g 
X 
pq 
— 10 - 
-IV12- 
-IVs- 
- IVt - 
-IVe- 
~ 1 ^/ 21 “ 
-IV5- 
- IV4 - 
-IV3- 
-IV2 
q 
0 
V12 
Vs 
Vt 
Ve 
V 21 
Ve 
V4 
V3 
V2 
2q 
l — 2q 
0 
V5 
Vs 
V5 
V2 
Vl 3 
V3 
1 
2 
00 
Za netypické dlužno prohlásili tvary (82.), (83.), (84.), jež vesměs 
popsal L e w i s jakožto tvary pochybné. Nový tvar z dobře do pásma 
se hodí. 
pq 
q 
2q- 
% 
A J h 
— 11 — I7e Ooo 
1 7 e 00 
1 73 O) 
Netypickým zajisté jest tvar J — P/e, jejž zjistil jedinkráte G. v. 
R a t h na jediném krystalu. Jest bud vicinalou ku A či vyšinutou posicí 
tohoto tvaru. 
I. 
