32 
Krátká zóna tato představuje skoro normální řadu N^. Cekati by 
bylo v řadě číslo 2 odpovídající tvaru ‘-/gl, posud neznámémr;. Fnový tvar 
dobře v\^hovuje diskussí. 
d ) [oj «] : 
co X a A G & i H a 
Vq 01 —Vol — VJ —11 —21 —Vol —31 —41 — ooO 
— P 0 V 2 Vs 12-/“ 3 4 00 
Pásmo toto jest takořka úplná řada N^. Cekati by bylo v ní Vs 
odpovídající tvaru — V 3 I ^ V 2 odpovídající tvaru — ^ 21 - ® (pochybný 
nový tvar) a Eaklova pyramida H jsou členy řady komplikační N 
Poslednější tvar jest zajisté posílen průsekem zon [co a] a [o /3). O pyra- 
midě a bylo již výše jednáno. 
4. Pásmo podélné paralelní [ý V 3 ] resp. [ý Vsi- 
Pásmo toto rozpadá se ve tři díly: [a g], [g'/3], [/3 a], 
a) [a g]. 
pq 
-P 
p-l 
a q 
» o — 41/3 
00 4 
GO 3 
Z 
65 
66 
A 
■3V3 
-•V 2 V 3 
91 / 
^ /3 
11 / 1 / 
/6 /3 
-V3V= 
3 
V 2 
2 
73 
2 
72 
1 
7e 
V 3 
- IV3 
1 
O 
Diskusse zóny této činí oba tvary E a k 1 e m objevené a jím za po- 
chybné prohlášené (65) a (66) pravděpodobnými. Zvláště poslednější 
tvar, jak E a k 1 e sám též uvádí, byl by důležitým členem řady, ježto 
naň připadá úkol dominanty. Týž vyskytl se na dvou krystalech mexic- 
kých, leč plochami nedokonalými, jichž úklony od hodnot počítaných až 
o 2^ differovaly. Potřebuje zajištění. 
Pravděpodobnost tvaru Eaklova — 2Vs též dokazuje L e w i- 
sem dříve již objevený tvar A — vyskytnuvší se jednou špatně 
vyvinutou ploškou; jest zajisté vicinalou onomu. 
b) [g/l]. 
g S ^ l (i 
-IV3 -^Vl 3 V 3 -'V3V3 -V3 OV3 
-1 -^Vi3 -% O 
o V12 V2 • 2 00 
P q 
P 
P + i 
~~P 
Kusá zóna tato postrádá dominanty, jež měla by symbol — V 2 V 3 - 
5 — i“/i 3 Y 3 objeven byl Weisbachem (jenž označil jej písmenem 
y) na krystalu, jevícím četné poruchy v úklonech. Vyskytl se na kombi- 
naci pospolu s d, jest však dle Weisbacha nejisto, jedná-li se o kom- 
binaci d (31). 5 ( — ^^ 13 !) nebo d S ( — IVs)- rozdíl od tohoto 
tvaru jest S prý rýhováno dle hrany 5 : a. Tvar ten není zajisté ty- 
I. 
