Zdá se, že tvar ten posílen jest průsekem zóny [o oj], jak bylo již 
výše řečeno, byl by vysvětlitelným toliko průsekem zon [M ť] a [//?). 
Disskuse proň nemluví. Nutno vyčkati jeho potvrzení. 
10. Pásmo příčné paralelní ['/s ^]- 
P q 
q 
6 q 
1 — 3(7 
M 
- V 3 O 
0 
0 
O 
V3V9 
V9 
1 
l 
00 
{b) 
O 00 
11. 
Pásmo 
radiální [c % a 
resp. 
[C S z/]. 
a) [cx<3]. 
C 
1 
X 
^ (J) 
P q 
0 
-V5 V 
5 ^/s Vs 
- IV2 
— 21 — 2oo 
P 
0 
-•V5 
% 
— 1 
2 
-2p 
9 _L .A 
0 
V2 
1 
2 
00 
Zóna tato představuje normální řadu N^, rozpjatou mezi c a (7 ; 
tento tvar, jest bodem dosti silným, zvláště asi účinkem zóny [p 1], jež jím 
prochází. Prisma d nehraje při vývinu tvarů pražádnou roli, jak ostatně 
z jeho ojedinělého výskytu lze a priori souditi. Objeven byl tvar ten M i e r- 
s e m na krystalu z Braůnsdorfu, měřeném již před tím F r i e d 1 á n- 
d r e m. 
b) [csJ). 
Pásmo toto vyvinuto jest velmi slabě; mezi c a s jako meznými 
uzly jest jediným tvarem a zároveň dominantou E P/ 2 > průsečík více 
pásem. V části zóny [s nalézá se K r e n n e r o v a nová plocha © Vs- 
Táž tuším potřebuje teprve potvrzení. 
12 Pásmo [o oj]. 
(G 1p) 0 
(68) 
© 
1 
OJ 
{r) 
P ? 
-2-1 -V 3 -V 3 -10 
-V 5 V 5 
-^/rV4 
-V3^/3 
01 
12 
0 
V.5 
Va 
V 3 
1 
2q 
0 
V 2 
0 / 
1 
GO 
1 — (7 
/3 
Zóna jest neS 3 unmetricky vyvinuta, blíže ku uzlobodu silnějšímu 
(o) vyvinutější. Tvar (68) nabývá pravděpodobnosti; popsán byl E a- 
klem jako nejistý. 
@ — V 4 Vj i^^veden byl K r e n n e r e m bez jakékoli delší charakte- 
ristiky. Dle diskusse této jest to tvar pravděpodobný. Poměrnou důle- 
žitost I dokazuje ta okolnost, že již v druhém pásmu jest dominantou 
(viz p 1 1 (? ) 
3* 
I. 
