i s oběma dotyčnými kuželi (jeden je vlastně válcem) do polohy původní, 
získáme tímto způsobem pid ploše P dva dotyčné kužele, jimž příslušejí 
homothetické kužele dotyčné plochy il. Volbou další takových křivek R, P 
na daných plochách a uvedeným přemístěním plochy O můžeme vyšetřiti 
celou řadu dvojin dotyčných kuželů homothetických paraboloidů P a O. 
S výhodou však bude vyšetřiti geometrické místo vrcholů takových 
kuželů homothetických, jakými byly v případech předchozích trojiny 
sdružených křivek F, G, H a 0, F, X. 
Obr, 2. 
Za tím účelem sestrojme rovinu rovnoběžnou s osou O paraboloidu P 
i s osou íž paraboloidu II. Opíšeme-li s libovolného úběžného bodu ro- 
viny Q daným paraboloidům plochy válcové, jsou tyto plochy parabolic- 
kými, jež libovolná rovina o protíná v parabolách o osách majících směr 
průmětů os O a íi do roviny 0 , tedy rovnoběžných. Jsou tedy průsečnice 
roviny a s oběma válci paraboly homothetické a proto: úhěžná přímka 
roviny q, rovnoběžné s osami daných paraboloidů je částí geometrických míst 
vrcholů homothetických kuželů dotýkajících se těchto ploch a to částí oběma 
paraboloidům společnou. 
Abychom stanovili další části vyšetřovaných geometrických míst 
vrcholů dotyčných kuželů homothetických, předpokládejme, že je dán 
parabolický válec V parabolou P — ^viz znázorňující obr. 2.— a obrysem ; 
Obrazy znázorňující označujme příponou 1. 
II. 
