17 
konkávní pak na řezu podélném (srov. týž pokus na V er oni ca beccabun gn) . U páru 2. 
nese polovina s listem Icořeny dlouhé 70, 69, 68, ,50, 65, opět bohatě rozvětvené 
a nesahající svými insercemi výše než 2 mm nad řez; prýt měří 118 mm. Polovina 
bez listu jest již uschlá, 12. července byly i na ní kořeny dlouhé 6 a 6-5 mni, vy- 
růstající 2 mm vysoko nad řezem; prýt tehdy měřil 65 mm. U páru 3. polovina 
s listem nese kořeny dlouhé 60, 72, 48, 115, 59, 42, 50, 62, 130, jež vystupují opět 
ze zóny sotva 2 mm vysoko nad řez se táhnoucí; prýt měří 129 mm U polovičky 
bez listu počíná doleni internodium zahní^■ati. ne^e blízko příčného řezu kořeny 
dlouhé 15, 4, mime- to v.šak na basi prýta vyrůstá kořen dlouhý 74 Prýt sám 
měří 65 mm. U jiných sérií, kde internodia doleni zůstala zdravá, sahaji inserre ko- 
řenů na polovinách bez listů podpůrných vesměs značně vysoko nad příčný doleni řez. 
17. pokus. 
Isolovaným párům rozděleným na dvě polovice byla amputována u jedněch 
polovic polovina čepele podpůrného listu. U polovic s čepelí celou vznikají kořeny 
celkem dříve, nabývají větších délek a jsou četnější než u polovic s čepelí polo- 
viční. Většinou zde kořeny vyrůstají ze zóny krátké těsně nad příčným řezem doleního 
internodia, ale u jednoho exempláře, u něhož i u poloric s listem celým kořeny 
byly inserováiry poněkud výše, vyrůstaly u polovic s listem polovičním téměř z celé 
délky doleního internodia, ač byly 02 :>ět kratší a méně četné. Prýty vyvinuty jsou 
u obou polovic tvarově celkem stejně, ale v úžlabí listu celého jest prýt pravidelně 
delší než u polovic s listem polovičním; často pak amputací polovice čepele snížen 
jest vývoj květní a povzbuzen vývoj většího počtu párů listových. Čepel rozpůlená 
počíná žloutnouti a odumírati dříve než čepel celá. 
Na př. operována takto 6. května 1911 rostlina s listy 58 X 35, 84 X 40, 
87 X 40 a s pupeny 1-5, 1-2, 1-4. Kořeny objevily se nejdříve u páru 3. a měřily 
19. května na polovině s listem celým 3, 15, 0-9, s listem polovičním 7-5. 24. května 
vyvinuty byly kořeny i u páru 2. a to u listu celého 3, 18, 17, 13, 3-5, 4, 3, 3-2, 
u listu polovičního 8, 8, 7, 6-5, 5-6, 1. Touže dobou měřily kořeny u páru 3. na 
polovině s listem celým 10, 8, 3-5, 14, 12, 14, 9, 16, 14, 17, s listem polovičním 
28 6, 2-7. 5. 6. června měl i pár 1. kořeny, ale pouze jeho polovina s listem celým, 
dlouhé 19, 7, T5. Při posledním měření 23. července shledány byly u páru 1. 
na polovině s listem celým kořeny dlouhé 16, 45, 17. 47, 40, 17, 50, 55, kdežto 
na polovině s listem polovičním nebylo kořenů vůbec. Prýt v úžlabí listu celého 
měřil 112, v úžlabí listu polovičního 62. U páru 2. kořeny na polovině s listem 
celým měřily 62, 54, 65, 55, 67, 52 32, 51, 45, 30, 59, 34, 48, 37, 55, 54, 34, 61, 
57, na polovině s listem polovičním 59, 54 62 62, 60, 67, 61; prýt na polovině 
s listem celým měřil 196, nesl pouze 5 párů listových a normální inflorescenci s 5 
velikými tobolkami, kdežto prýt na polovině s listem polovičním byl dlouhý 
90 mm, zcela vegetativní, s 8 páry listovými. U páru 3. měřily kořeny na. polovině 
s listem celým 67 30, 80 68, 83, 32, 14, 57, 30, 40, 70, 66, 78, 70, na polovině 
s listem polovičním 75, 46, 45, 43, 35, 47. Oba prýty tohoto páru byly květní: 
prýt v úžlabí listu celého měřil 138 a nesl 4 páry listové a inflorescenci se 2 ve- 
likými tobolkami a 4 květy, prýt na polovině s listem polovičním měřil 128 
a opatřen byl 6 páry listovými a menší inflorescenci se 4 květy. 
18. pokus. 
U isolovaných, podélně rozpůlených párů amputován byl jedněm polovinám 
list, druhým exstirpován úžlabní pupen. Poloviny s exstirpo váným pupenem chovají 
se jako v pokuse 16, dají totiž vznik prýtům vegetativním, jež, vznikly-li z pupenů 
malých, jsou slabé, proto nevydrží dlouho, nýbrž zajdou, aniž by se na polovinách 
těch vytvořily kořeny. U polovic s pupeny exstirpovanými tvoří se kořeny též 
dosti obtížně, ale posléze přece několik kořenů se objeví nad zduřelou plochou řeznou, 
pokrytou kallusem. 
Rozpravy; Roč. XXI. Tř. II. Čís. 3. o 
JIT. 
