25 
'iO. pokus. 
Isolované páry rozděleny byly podélným řezem mediánim na dvě stejné 
polovice; jedné z nich amputován byl list, druhé exstirpován pupen. Obě polovice 
každého páru, z nichž jedna nese pouze list, druhá pouze prýt, ponechány byly 
v téže eprouvetě, regenerovaly pak kořeny pravidelně tak, že u poloviny s pupenem 
ponechaným vyrůstaly kořeny mnohem menši, často i v menším počtu, nezřídka 
však četněji než u polovic s listem podpůrným. U párů z vrcholu větví pocházejících 
kořeny na polovinách s pupenem bez podpůrného listu vyrůstajícím často úplně 
chybí. Vedle toho jeví u těchto nej vyšších, nej mladších párů dolení internodium 
nápadně nestejný vzrůst, následkem kterého internodiální části u polovic s listem 
podpůrným ponechaným vzrůstají do značné délky, zaktivuj íce se tak, že řezná 
jich plocha je konkávní, naproti tomu u poloviček s pupeny pouze ponechanými 
jeví dolení internodia jen slabý vzrůst a řezná jejich mediáni plocha jest konvexní.*) 
Příkladem budiž jedna větev operovaná 18. srpna 1911, jež nesla 3 páry 
listové o čepelích 56 X 31, 56 X 29, 5I x 26 a s ůžlabními prýty dlouhými 39, 
23, 7 mm. Při prvním měření 29. srpna dosáhl prýt u páru I. délky 73 mm, kořeny 
na této polovině měřily 2, 3, 13, 9, 3, 2, 3, 6, 14, 9, kdežto na polocdně s listem 
podpůrným 26, 5, 18, 13. U páru 2. měřil prýt 38 mm, kořeny na této polovici 
2-2, 1-2, 1, kořeny pak na polovině s listem podpůrným 16, 56, 58, 34, 37. U páru 3. 
měřil prýt 7 mm, na polo\dně této nevyvinul se žádný kořen, na polovině s listem 
pak kořeny 10, 26. Tento prýt se tedy téměř nezměnil, dolení internodium této 
poloviny měřilo 29, řezná plocha podélná byla konvexně prohnuta, takže strana 
pod prýtem byla hodně konkávní. Naproti tomu dolení internodium u polovice 
s listem téhož páru 3. měřilo 35 mm, bylo zahnuto proti onomu opačně, totiž řezná 
plocha mediáni byla konkávní, kdežto strana pod listem silně konvexní. Naposledy 
měřeny byly tyto páry 2. srpna. U páru 1. prýt byl dlouhý 85, čepele vykazovaly 
rozměry 31 X 15, 26 x 14. 13 X 9; kořeny na polovině s listem měřily 3, 52, 34, 
66, 3, na polovině s prýtem 17, 8, 37, 4, 19, 22, 16, 4, 3, 4, 8, 6. U páru 2. prýt 
měřil 50 mm, jeho čepele 26 x 13, 14 X 8; kořeny na polo\dně s listem 95, 4, 70, 
60, 78, 39. na polovině s prýtem 8, 4, 13, 25, 12. U páru 3. prýt měřil 8 mm, 
jeho list 12 X 6; kořeny na polovině s listem 61, 32, 8, na polovině s prýtem opět 
nepříliš změněným kořenů nebylo. 
31. pokus. 
Isolované páry, jimž exstirpován byl pupen jednoho úžlabí, rozříznuty byly 
mediáně na dvě stejné poloviny, z nichž jedna obsahovala list s úžlabním prýtem, 
druhá pouze list. Celkem vyrůstají kořeny ve větším počtu na polovicích s listy 
i prýty, kdežto na polovinách bez prýtů velmi často dosahují větších délek. 
Na př. 15. srpna operována byla takto větev se 3 páry, o listech 54 X 37, 
50 X 26, 46 X 25 a o prýtech dlouhých 42, 19, 12. 26. srpna měřil u páru 1. prýt 
84 mm, kořeny této polovice 97, 89, 21, 20, 102, 93, 41, 40, 24, 20, 11, 14, kořeny 
pak u polovic bez prýtů 106, 65, 5, 6, 5, 12, 94, 88, 80, 72. U páru 2. měřil prýt 
75, kořeny 113, 106, 76, 55, 49, 11, 18, 27, 18, 30, 26, 21, u poloviny s pupenem 
exstirpovaným 73, 42, 25, 48, 33, 37, 24. 11. U páru 3. měřil prýt 58, kořeny na 
této polovině 74, 53, 46, 28, 15, 43, 34, 23, 13, 88; u poloviny bez pupenu 96, 
64, 34, 15, 86, 28. Při posledním měření 2. září byl prýt páru 1. dlouhý 103, jeho 
listové plochy obnášely 24 X 13, 26 X 14, 22 X 12, 11 x 9. Kořeny na polovině 
s prýtem vzrůstajícím měřily 156, 16, 27, 146, 74, 74, 52, 18, 150, 153, na polovině 
s prýtem exstirpovaným 135, 147, 127, 154, 16, ryj, 124. U páru 2. měřil prýt 98, 
jeho hstové plochy 20 X 12, 25 X 13, 18 X 13, 5 X 5, kořeny na polovině s prýtem 
ponechaným 137, 129, 175, 146, 81, 176, 13, 24, 23, 17, 28, 11, 83; vedle toho 
*) Srov. Berthold, 1904, p. 201. 
III. 
