35 
značné množství látek plastických: na těchto polovicích přes vývoj prýtň 
výhradně vegetativní kořeny vyrůstají dosti hojně. (Pokus 11. není leč 
modifikací tohoto pokusu.) 
Zejména pak jasně vystupuje význam výživy jakožto formální pod- 
mínky vývoje kořenů ze srovnání regenerace kořenů na polovinách z téže 
rostliny pocházejících, z nichž jedněm byly pupeny úžlabní, druhým zase 
listy podpůrné amputovány (pok. 18.). Poloviny s pouhými prjdy kořenu 
vůbec nevytvořily, poloviny s listy regenerovaly kořeny též obtížně, ale 
posléze přece. K regeneraci kořenů jest třeba jistého množství látek plas- 
tických, kterého prýty vyrostlé z malých základů samostatně bez pomoci 
listů podpůrných nedovedou poskytnouti. 
Než okolnosti, že páry nebo poloviny jich s pupeny exstirpovan5>mi 
regenerují kořeny též velmi slabě nebo mnohdy vůbec jich netvoří, ač látky 
plastické v čepelích ponechaných vznikají v míře značné, souditi lze, že 
vznik kořenů není vázán na materiál jakékoli povahy, nýbrž že závisí na 
podmínkách zcela zvláštních. Plastické látky vznikající v listech, u nichž 
úžlabní pupeny byly exstirpovány, vyvolávají na dolením fezu vždy mo- 
hutný kallus, jimi listy nabývají větších rozměrů (plochy i tlouštky), déle 
udrží se při životě, ale přece přes tyto iikazy, svědčící vždy o vydatné orga- 
nické výživě kořeny vznikají obtížně, poněvadž tento materiál není způso- 
bilý k jejich vzniku. Teprve jsou-li listy ve spojení s prýty, tvoří se kořeny 
snadno. Vývojem prýtů vždy se část látek listem připravených spotřebuje, 
přes to kořeny vznikají snáze při tomto menším kvantu než bez pr^/tu, 
neboť tyto teprve upravují materiál ten ve vhodnější pro vývoj kořenů. 
Pak netvoří se již kallus, nýbrž kořeny. Tuto činnost prýtů možno vysvět- 
liti na př. tak, že od nich vycházejí jisté specifické popudy, jež přistupu- 
jíce k plastickému materiálu v listech vyráběnému umožňují vydatný 
vývoj kořenů. Že však i listy bez prýtů dovedou poněkud tvořiti kořeny, 
poukazuje i u nich k jistému obsahu těchto specifických kořenotvorných 
podmínek. Z okolnosti, . že u nich vzniká vždy kořenů poměrně málo, že 
kořeny ty jsou dlouhé, dosti silné a většinou málo rozvětvené, souditi lze, 
že týž materiál, který vesměs vzniká v listech beze spojení s prýty, na- 
chází se i u párů, resp. polovic jejich, nesolících prýty a pocházejících 
z basální části rostliny mateřské. Kořeny jsou u nich totiž přes přítomnost 
prýtri také nečetné, dlouhé a málo rozvětvené. Avšak i u těchto párů 
zřejmě význam pr^dů vystupuje, ježto bezprýtové pár}^ z basální části 
rostliny mateřské vzaté kořenů netvoří. 
Kdežto však korrelační vlivy od listů vycházející vážou se v našich 
případech (jako pravděpodobně vůbec) na jejich fotosynthetickou činnost 
assimilační, korrelačni význam prýtů jest od této funkce svých listových 
ploch úplně nezávislý; nejedná se tedy při korrelaci mezi prvtem a kořeny 
o assimiláty, jež by v prýtech byly připravovány, nýbrž o faktory speci- 
fické, od výživy nezávislé. Neboť i docela étiolované prýty úžlabní deter- 
minovaly svými rozměry nebo svou polohou zcela pravidelné rozložení 
3* 
III. 
