4 
ňanem draselnatým nastalo silné zakalení a na povrchu obj evila se vysoká 
pěna, poukazující na čilé kvašení, nasvědčující tomu,, že se jedná asi 
o pravou denitrifikaci v užším slova smyslu, t. j. o štěpení dusičňanu 
draselnatého až do uvolňování elementárního dusíku. Že v daném pří- 
padě nepůsobí tuto denitrifikaci naočkovaný bacillus, přesvědčil mne ihned 
mikroskopický praeparát, který vykázal téměř v čisté kultuře bacilla 
docela jiné podoby a také rozměrů daleko menších, nežli byl mikrob na- 
očkovaný. 
Není nezaj únavo zmíniti se o původu toho zajímavého bacilla. Jest 
trojí možnost, jakým způsobem dostal se tento mikrob do našeho ledkového 
bouillonu. Bud byl tam přeočkován z půdy spolu s oním bacillem spóro- 
tvorn5ún, v jehož kultuře zůstal při obyčejné teplotě latentní a teprve při 
vysoké temperatuře se rozmnožil, nebo dostal se tam ze vzduchu laboratoře, 
anebo konečně byl v bouillonu již a priori, tím, že dostal se tam s masovým 
extraktem nebo s dusičnanem draselnatým, jehož jsem užil jako přísady. 
Abych otázky tyto rozluštil, provedl jsem řadu pokusů. Při nich 
se ukázalo, že obyčejný bouillon, do kterého přidán nesterilisovaný dusičnan 
draselnatý, a který co kontrolní nebyl naočkován, vykázal druhý den 
čilé kvašení denitrifikační, a mikroskopický praeparát skládal se z našeho 
denitrifikačního mikroba. Pokus tento byl konán během práce dvakiát 
s týmž výsledkem. 
Jelikož i ledkový bouillon sterilisovaný, jenž očkován byl půdou ze 
zahrady ústavní, druhý den jevil čilé kvašení denitrifikační, způsobené 
bacilly identickými s naším denitriobakteriem, jest pravděpodobné, že 
prach z půdy ústavní zahrady, s níž se v laboratoři stále operuje, nachází 
se s oněmi denitrifikačními bacilly ve vzduchu laboratornim. Snad dostalo 
se tímto způsobem denitrobakterium též na dusičňan draselnatý, chovaný 
v laboratoři in substancia. 
Rovněž prach silniční z Uhříněvsi naočkovaný do nitrátového bouil- 
lonu způsobil druhý den čilé kvašení denitrifikační. Isolací podařilo se 
najiti rovněž naše denitrobakterium. 
Týž výsledek měly pokusy se zemí z různých jiných míst. 
Soudím z toho, že mikrob náš je vůbec v půdě častým. Pokus}^ 
o identifikaci tohoto mikroba s jinými dosud známými thermofilními bak- 
teriemi měly výsledek negativní. 
Morfologické znaky tohoto denitrifikačního mikroba, jejž jsem 
nazval Denitrobakterium thermophilum n. sp. jsou následující: 
1. a. V nitrátovém bouillonu a to s přísadou KNO^ i NaNO^ tvoří 
Denitrobakterium thermophihim n. sp. tyčinky 3-5 — 7 [x dlouhé, 1 — 1 -8 [x 
široké, hojně polárně sporulující (viz obr. 1). Charakteristická pěna po- 
číná se v nitrátovém bouillonu v obyčejné reagenční eprouvetce tvořiti již 
po 8 hodinách v podobě několika malých bublinek u stěn eprouvetky 
a rozšíří se během asi 12 hodin po celém povrchu a ve 24 hodinách dostoupí 
již výšky 1 — 3 cm. Sestává pak tato pěna z malých oček (alveolek) splý- 
V. 
