13 
se vzduchem v Drehschmidtově kapiláře, a teprve tato nespalitelná 
část, kteráž shodovala se s množstvím spalovaným, pokládána za čistý 
dusík. 
Za 20 hodin po naočkování objevila se na povrchu bouillonu silná 
bílá pěna ze středu vystupující, ke krajům se snižující, při čemž množství 
plynu vyvinuté průměrně za 1 hodinu činilo asi 50 cc. Vzato 130-0 cc a pp 
ochlazení na okolní teplotu 17" C (tlak 735 mm) absorbováno. Kontrakce 
v louhu činila 22-0 cc — již z toho viděti, že kvašení v nitrátovém bouillonu 
není pouhou redukcí dusičňanu na dusík, kteráž děje se postupně, jak dříve 
již kvalitativně dokázáno, nýbrž, že současně vznikají oxydy dusíku 
a kysličník uhličitý, krátce plyny vazatelné alkaliemi. Konečně dlužno 
zde upozorniti i na to, že malá část dusíku odštěpuje se ve formě ammoniaku, 
jak reakcí v uzavírací vodě jímající nádoby dokázáno bylo. 
Absorbce v pyrogalolu vykázala 17-0 cc kyslíku. Příbytek dusíku 
jest tedy patrný — onen poměrný 17-0 cc by byl asi 68 cc, tedy připadající 
na dusík z ledku jest již 23 cc. 
Asi po 24 hodinách dosáhla denitrifikace maxima, kdy za 1 hodinu 
vyvinulo se asi 150 cc plynu, a bílá pěna zaujímala celý zbývající obsah 
nádoby. Vzato 95-6 cc plynu (19" C, 735 mm) a zjištěné absorbce byly 
v louhu 15-4 cc, v pyrogalolu 14-8. Část zbytku spálena se vzduchem, však 
kontrakce nepřesahovala 0-2 cc, tedy 65-4 cc dusíku. 
V dalším stadiu, za 30 — 36 hodin kvašení, vývoj plynu ustával, 
během 1 hodiny vyvinulo se již jen asi 30 cc. Vzatý vzorek vykazoval ná- 
sledující složení: 
Ze 117-8 cc plynu zabsorbováno v louhu 19-4 cc, v pyrogalolu 13-2 cc, 
dusíku 85-2 cc. 
Během dalších 30 — 36 hodin pozorováno ještě menší přibývání plynu, 
za 1 hodinu pouze asi 15 — 5 cc. Vzatý vzorek vykazoval složení: ze 100-0 cc 
(16" C, 750 mfii) ubylo v louhu 17-4 cc, v pyrogalolu 9-0 cc, dusíku 73-6 cc. 
Konečně poslední vzorek vzatý po 66 hodinách měl složení: ze 1 1 7-6 cc 
(16-5" C, 745 mm) absorbovalo se v louhu 16-6 cc, v pyrogalolu 11-2 cc, 
dusíku 89-8 cc, 
Jelikož již další vývoj plynu byl nepatrný, připojili jsme kvasnou 
baňku k větší jímací baňce, do které jsme přetlačili též po 14 dnech zbylý 
plyn. Tohoto za teploty 18" C a tlaku 740 mm 1266-6 cc, z kteréhož množství 
vzaty a zanalysovány 2 vzorky, které poskytly stejné složení, totiž z 50-0 cc 
absorbováno louhem 6-8 cc, pyrogalolem 0-7 cc, 42-5 cc dusíku. Tedy ve 
1266-6 cc ] 72-2 cc připadá na louh, 1 7-7 cc na pyrogalol tedy kyslik, zbytek 
pak 1076-7 cc na dusík. 
4. Celková bilance všeho plynu vypadala tedy následovně: Ze 
2048-6 cc připadá 263-0 cc na část absorbovatelnou v louhu, tedy kysličník 
uhličitý a oxydy dusíku, 126-8 cc na část absorbovatelnori v pyrogalolu, 
tedy kyslík, 1658-8 cc pak na neabsorbovatelnou a nespalitelnou část, 
tedy dusík. Po odečtení množství Vzduchu, tedy dusíku a kyslíku již pů- 
V, 
