8 
cysty druhu Olpidium Brassicae. Jeho obrázky čís. 19, 2d, 23 a 25 velmi 
se podobají naším obrázkům č. 28 a 29 (tabulka II.). Hvězdovitý tvar 
cyst dosažen však byl u de Wilde manových cyst teprve po 
plasmolyse glycerinem, proto nemohu zde popisované cysty a d e W i 1 dě- 
rná n o v y za identické považovati. Tolik však musím na základě dosa- 
vadních zkušeností svých říci, že mnohé Chytridiacee vytvořují cysty 
Entophlyctis Salicorniae n. sp., cysta ještě v souvislosti s haustoriemi. 
Fotografováno ve dvou rovinách. Zeiss, Apochr. 2 mm, Komp. ok. 6. 
hvězdicovitého tvaru, což ovšem určování jich stěžuje. Olpidium Brassicae 
na př. vytvořuje cysty hrbolovité, které na optickém řezu dosti se podo- 
bají cystám rodu Astcrocystis. 
Druhy rodu Entophlyctis právě popsané vnikají většinou do vy- 
rostlých a starších částí kořenových. Ač jsem je nalezl i v buňkách, které 
ještě měly normálně strukturované jádro a nástěnnou cytoplasmu, tedy 
pravděpodobně živé byly, objevovaly se přece většinou v buňkách již 
odumřelých. Tyto druhy jsou tedy pravděpodobně poloparasity, právě 
jako ostatní druhy rodu Entophlyctis, které často lze nalézti v buňkách 
již odumřelých anebo odumírajících. S tím v souvislost mohla by se uvésti 
též okolnost, že druhy ty vytvářejí mocné haustorium. 
Při druhu cizopasícím v kořenech Brassicy byl pro mne zvláště 
zajímavým pochod tvoření se haustorií. Musím považovati haustoria tato 
za bezjaderné pseudopodie, které se později rozvětvují a konečně blánou 
obklopí. Jejich vývoj dokazuje, že tu zprvu jde o skutečné pseudopodie, 
neboť jsou nahé a z počátku i tvaru velmi nepravidelného. Je možno, že 
na ostatním povrchu těla parasitova dříve se zakládá blána buněčná než 
VIII. 
