léna jest hlavně Slováky živícími se podstatně chovem skrovného počtu 
dobytka neb hornickou prací. Ode dávných dob přivábil k sobě tento 
jinak opuštěný, tichý a romantický kraj svým bohatstvím rudním podni- 
kavost lidskou a vybu'á-li doposud horník z vnitra hor rudy železné, mě- 
děnné, niklové, kobaltové a j., zbavují jich četné papírny a pily znenáhla 
ozdobného starého porostu. 
Starší práce geologické, tykající se našeho území, pocházejí hlavně 
odAndriana, Hauera aStura, v novější době pracovali tu 
zejména Bockh, Schafarzik, Gesell, Posewitz, Illés, 
Voit, Frech aj. Stratigrafie a stáří komplexů vrstevních nejsou 
doposud ve všech směrech vyjasněny pro nedostatek zkamenělin. Tekto- 
nické studie zabývající se naším územím doposud vůbec nebylo. Mapování 
jest tu velmi stiženo nedostatkem cest, starými namnoze chybnými topo- 
grafickými mapami jakož i tím, že často celé svahy vrchů bývají k malé 
radosti mapujícího geologa pokr^dy porubanými kmeny stromů. 
A. PŘEHLED STRATIGRAEICKY. 
Dříve nežli se budu zabývati stratigraíií našeho území mnou stano- 
venou, chci uvésti všeobecné úvahy o sledu vrstevmm, jaký stanovili 
v Spišsko- Gemerském Rudohoří U h 1 i g, Bockh a jiní. Uhlig (1) po- 
kládá za střední pásmo celého Rudohoří t. zv. rudonosnou sérii, složenou 
z metamorfovaných hornin prostoupených kyselými a basickými intru- 
semi v podobě porf}Troidů po přip. křem. porfyrů a zelenokámů. Dle 
H auera (2) bylo by toto pásmo devonského stáří, Uhlig bližšího stáří 
neuvádí, pokládaje však tuto sérii za starší karbonu. K jmenované seiii 
hornin přikládá se pak dle Uhliga jak na severu tak na jihu pruh čeivených 
drob karbonských, snad kulmských, dále ostatní karbon a pásmo triasové. 
Bockh (3) přičítá v Rudohoří ústřední pásmo složené ze žul, tmavých 
grafitických břidlic, fyllitických hornin s vložkami pískovcfi a drob, bitumi- 
nických vápenců a dolomitů spodnímu karbonu po příp. i starším útvarům. 
Křemité porfyry vyvřely dle něho v době intrakarbonského svraštění, tedy 
mezi spodním a syrchním karbonem. K s^uchnímu karbonu by pak patřily 
pískovce, červené břidlice, křemencové břidlice, slepence a brekcíe, v kte- 
rémžto komplexu vrstevním prý byly nalezeny uDobšiné zbytky lostlinné. 
Křemence, křemencové pískovce, brekcie křemencové a břidlice v nadloží 
dříve jmenovaného pásma pokládá dle uložení za permské. Na permu leží 
pak Werfenské břidlice až svrchní trias. Sled vrstevní jest stejný směrem 
seveinim i jižním. Voit (4) celkem se přidržuje stratigrafie Uhligovy 
a starších vídeňských geologů. Bartelsova stratigrafie (5) jest 
celkem souhlasná s Voltovou, pochybuje však o permském stáří červených 
pískovců a břidlic v nadloží karbonu; podobně nemá triasové stáří břidlic, 
jež se považují dle zvyku za Werfenské, za dokázáno. Uherští geologové 
v Rudohoří mapující přidržují se celkem stratigrafie Bockhovy. 
X. 
