4 
bývají dosti malého zrna a barvy červené nebo šedé, uzavírajíce místy též 
úlomky talkovité horniny. Stává-li se pak zrno drob ještě menším za 
současného vzniku břidličnatosti, vznikají drohové břidlice, které opětně 
přecházejí přibýváním jemnosti a jilovitého materiálu v hlinité břidlice. 
Jsou-li pak makroskopicky nerozeznatelná zrna křemenná stmelena kře- 
mitým tmelem, povstávají křemence, jež bývají červené nebo žlutošedé. 
Podřízeně přicházejí též lavice slídnatého pískovce, na jehož plochách 
vrstevních bývají uloženy hojné lupénky slídy. Mikroskopicky shledal 
jsem v mnohých jmenovaných horninách sekundárně vzniklý spinell 
a hojné rudy. Kataklasa bývá velmi patrna u křemenů stlačených slepenců 
a drob. 
Pásmo slepencové táhne se širokým pruhem od sv naší mapy směrem 
jz přes Gelobtes Land, Kdnigsberg, Stadtberg, Hopfgarten do údolí 
Florenseifenského . 
Vogelsberg. Na západním úpatí v podloží pásma porfyroidového smě- 
rem severním vystupuje hlavně slepenec až k Dolině; odtud se dá sledovati 
tato lavice slepencová místy drobovitá směrem sv do Gelobtes Land. 
Slepence obsahují tu někdy vedle křemene úlomky talkovité horniny. 
Severně od Doliny vyskytují se na svazích Vogelsbergu i Konigsbergu sle- 
pence místy brekciovité, místy drobovité a drobové břidlice v střídavém 
uložení a s vložkami šedožlutého křemence. Dále na sever již mimo naši 
mapu sledují křemencové břidlice červené s lavicí talkových břidlic, pak 
šedé pískovce slídnaté a červené břidlice, někdy též nazelenalé. Celé toto 
pásmo označené na staré geologické mapě (1 : 75.000) říšsk. geol. ústavu 
jako karbon po příp. perm, nemá rozhodně nic společného se stejně ozna- 
čeným pravým karbonem u Dobšiné. 
Jdeme-li od nej východnějšího pásu porfyroidového směrem sever- 
ním přes Vogelsberg do Gelobtes Land, narazíme nejprve na slepence, pak 
na drobové břidlice, slepence a opětně drobové břidlice a slepence. Dále 
zjištěno pásmo slepencové pochůzkami přes celý hřbet Vogelsbergu v po- 
kračování dislokovaných ker porfyroidových. 
Kónigsberg. Na jižním svahu vystupuje toto pásmo v podloží porly- 
roidů v podobě červených křemitých slepenců, místy velmi hrubých s va- 
louny křemennými až jako pěst velikými, místy brekcio vitých. I lavice 
červenofialových drobových břidlic se tu vyskytují. Převládá směr od sv 
k jz s úklonem 40 — dS'' k jv, avšak před mostem přes Gelnici jest směr 
odchylný vjv ^ — zsz s úklonem asi 33'’ k jjz, přecházeje brzy zase ve směr 
normální. Dále na západ shledal jsem opětně směr vsv-zjz s úklonem 
ca 27'’ k jjv a diaklasy směru s-j a ssv-jjz; poblíže hraničního zlomu jest 
pak opětně směr poněkud odchylný sv až ssv-jz až jjz s úklonem přes 56'’ 
k jv, též vjv. Vystupujeme-li údolím potoka, který pramení uprostřed 
Konigsbergu, nahoru, shledáme napřed slepence až k přítoku, pak slíd- 
naté drobové břidlice, někdy velmi husté a jemné, až na hřeben. Na cestě 
od cóty 1059 směrem jz našel jsem v jemných načervenalých břidlicích. 
X. 
