5 
trvajících až k vrstevnici 960, ve výšce asi 940 ni otisky rostlinné. Postou- 
píme-li odtud opětně směrem severním, shledáme napřed pokračování 
oněch břidlic od sz a v jejich podloží slepence někdy brekciovité s tmelem 
velmi hustým a s lavicemi drobových břidlic. Došedše takto do údolí 
Biely Vody na sev. hranici naší mapy, ubíráme se tímto údolím směrem jz 
a shledáváme po levém břehu hlavně slepence, droby a drobové břidlice, 
po pravém zejména husté červené břidlice a dále směrem jižním po záp. 
úpatí Konigsbergu droby, drobové břidlice a slepence. Hranici mezi 
gabbrem a slepencem činí potok tekoucí z Konigsbergu do Biely Vody. 
Na vých. svahu sledoval jsem toto pásmo v údolí potoka ústícího u Doliny. 
Zde přicházejí nejprve slepence silně stlačené, pak ve výšce asi 880 m 
drobové břidlice pak opětně slepence až do 960 m, pak drobové břidlice a 
nad prameny ve výšce 1000 m jemné droby, jež trvaji dále přes hřeben 
Konigsbergu přecházejíce v červené drobové a hlinité břidlice na sev. hra- 
nici naší mapy; odtud směrem východním do údolí jsou drobové břidlice, 
droby a slepence. Jdouce údolím dolů narážíme až k nejbližšímu postran- 
nímu přítoku jeú na slepence a vystupujíce údolím tohoto zjistíme sle- 
pence do výšky 1000 ni. 
Stadtberg. Na záp. svahu sev. od gabbra vystupují drobové břidlice 
s lavicemi slepencovými, pak velmi jemná až břidličnatá červená droba 
a křemenec desko vitý; podobný pořad lze zjistiti na vých. svahu a po cestě 
od nej severnějšího bodu vrstevnice 900 m směrem jižním. 
Slepencové pásmo v západní části naší mapy. Na cestě od Palzman- 
novy hutě k Dobšinské Masse sev. od gabbra vyskytují se drobové břidlice 
s lavicemi slepenců, pak jemné šedé, někdy drobité břidlice transversalně 
břidličnaté, jež zdají se míti též obvyklý tu úklon k jv; v střídavém uložení 
s jmenovanými břidlicemi nalézáme husté červené břidlice, jaké bývají 
na starých mapách ř. geol. ústavu považovány za Werfenské břidlice, 
a sericiticko-talkovitou vložku s hojnou impraegnací pyritu a uhličitanů. 
Na silnici vedoucí od Dobšinské Massy ku kříži*) uzříme opětně úzké 
stratigrafické spojení hustých červených břidlic s pásmem slepencovým; 
k nim připojují se pak dále šedozelené křemence, šedé transversalně břidlič- 
naté břidlice a úzký pruh slepencový. Sev. od cesty vedoucí od kříže do 
údolí Florenseifenského leží cóta 921, přes níž přibližně běží hranice mezi 
gabbrem a pásmem slepencovým. Odtud směrem sz k údolí ,,Unter Stein“ 
vystupují hlavně slepence a konečně červené husté břidlice, táhnoucí se 
též dále na západ a východ. Tytéž vrstvy, avšak v opáčném sledu, spa- 
tříme na pochůzce od styku údolí Florenseifenského a Unter Stein směrem 
jv přes cótu 957, podobně od téhož místa podél cesty vedoucí ku kříži. 
V menší mocnosti pokračuje pak pásmo slepencové směrem západním 
v údolí Florenseifenském. 
*) Sev. od cóty 874 na Langenbergu stojí kříž na místě, kde se stýkají a kříží 
3 cesty. 
X. 
