12 
uvedu příště prostě názvem „diabasů neb pásma diabasového", členy 
druhého horizontu pojmenuji společným názvem „pásma chloritových 
břidlic". V prvém vyskytují se diabasy a diabasové porfyrity, v druhém 
vedle převládajících chloritických břidlic chloritické břidlice červeně 
pruhované nebo skvrnité, chloritické břidlice křemité, celistvé, červené 
břidlice a husté břidlice páskované. Oba tyto horizonty snažil jsem se 
i při mapování od sebe odděliti, třeba by byly v genetické souvislosti, 
takže přesnost tu může býti přirozeně jen přibližná. 
Hlavní -pásmo diabasové táhne se od Sturtzy přes jižní část Vogels- 
bergu, jihových. cíp Konigsbergu, sev. úpatí Gugiy na Langenberg. 
Sturtz-Vogelsberg. Zde vystupují diabasy v nadloží porfyroidů, byvše 
stejně jako tyto podél zlomů k jihu posunuty. Sledoval jsem je od záp. 
úpatí Vogelsbergu směrem severových až k zlomu, za nimž sleduje V témž 
směru pásmo slepencové. Shledal jsem je pak opětně nad levým břehem 
potoka Rabenseifenského a odtud směrem na sv až k místu, kde jsou 
opětně zlomem přerušeny. V úzkém pruhu pokračují pak na výc.h. kraji 
naší mapy nad zdejšími porfyroidy. 
Kónigsbeyg-Stadtherg. Na jv cípu prvého jest toto pásmo odkryto 
v lomu nad údolím Celnice. Veškeré diaklasy jsou tu vyplněriy hae- 
matitem a calcitem. Vycházejí pak opětně na záp. úpatí Konigsbergu, 
kde místy zdají se střídati diabasy s úzkými pruhy tuffů diabasových. Na 
záp. úpatí vystupují diabasy mezi chloritickými břidlicemi patrně v sedle 
odkryté antiklinaly. V podobném uložení tá.hnou se pak přes jižní část 
Stadtbergu, kdež leží v nadloží gabbra. 
Eberberg-Giígl-Langenberg. V jednotlivých zářezech vedoucích z údolí 
Celnice na Eberberg a Ctiglu shledávám všude nejprve diabasy, podobně 
na cestě jdoucí z údolí Celnice k štole Marii, u níž se zdá býti kus tohoto 
pásma do gabbra zapadlým nebo vevrásněným. Dále sledoval jsem diabas 
na cestě z Cugly přes Langenberg ku kříži, po které na 2 místech se obje- 
vuje gabbro patrně co apofysy; pak na slepé cestě vedoucí od kříže na 
Cuglu směrem východním diabas a porfyrit diabasový směru k vsv a úklonu 
jjv dá**. I zde trhliny vyplněny slídou železnou. Diabas zapadá tu tedy 
pod gabbro. Pokračování pásma diabasového shledávám pak na Dobšinské 
cestě jižně od kříže, podobně záp. od štoly Zemberg. 
Hopf gartenberg-Stejn-pelscheuer: Postupuj eme-li od cóty 951 na vrchu 
Hopfgarten směrem jv narazíme za slepencem nejprve na gabbro, pak na 
úzké pásmo chloritických břidlic a konečně na diabasy táhnoucí se až 
k Hopfgartengraben. Též v údolí Florenseifenském vystupují hlavně 
diabasy, které shledány také po celé cestě vedoucí z jmenovaného údolí 
na Stempelscheuer. 
Vajcakova-Babina. Mezi oběma vrchy sledoval jsem pásmo diabasové 
nad údolím Celnice. Pochůzkami z údolí jednak nahoru na Sturtzu, jednak 
na protilehlou Babinu a na Vajcakovu jsem shledal, že na prvé zapadá- 
vají příkře k sev., na druhých k jihu. Na Sturtzi bývají diabasy silně 
X. 
