19 
H a u e r (2) považuje naše „zelené břidlice" za devonské, neboť 
bývají uloženy pod karbonem; upozorňuje též na mnohé analogie s de- 
vonskými horninami na vých. kraji Sudet. Podobné stáří uvádí Voit 
(4), Bar t eis (5), Bockh (27), Illés (8) a j. I dle naší stratigrafie jest 
možno a pravdépodobno, že diabasy a jejich tiiffy vznikly jako nejmladší 
členy našeho pásma staropalaeozoického v mladším devonu, jenž na četných 
místech střední Evropy jest vyvinut ve facii diabasové, po příp. tuffové. 
Podobné stáří by souhlasilo též s pravděpodobnými stopami staropalaeo- 
zoické flory pásma slepencového v podloží diabasů a porfyroidů. 
IV. Gabbro. 
Stratigrafie a petrografie. Ku gabbru čítám metamorfované horniny, 
jež jeví dnes ráz více méně amfibolitický. Náležejí rozsáhlému intrusiv- 
nímu batholitu, jenž pouze místně byl zbaven denudací pláště, který 
původně jej pokrýval, a táhne se daleko na východ od našeho území. V naší 
kraiině vystupuje ve dvou pruzích, mezi nimiž umístěn kus pásma staro- 
palaeozoického. I v tomto se vyskytuje gabbro ojediněle, co apofysy 
vybíhající z velkého batholitu. 
Severní pruh gabbrový táhne se ze záp. úpatí Kónigsbergu směrem 
jz přes Stadtberg na Hopfgartenberg. Na Kónigsbergu jest gabbro od sev. 
slepenců odděleno potokem, po jehož levém břehu se dá sledovali; jižně se 
k němu přikládá pásmo zelených břidlic, jež jest od něho odkloněno. Na 
Stadtbergu vstupuje gabbro na jednom místě až do údolí Gelnice, odtud 
bylo sledováno směrem severním až k hranici slepencové. Bývá tu velmi 
jemnozrnný, někdy střídáním pásků amfibolových a živcových pruho- 
vaný. Přibýváním živců stává se světlejším. Na východním svahu nad 
údolím Bielé Vody bylo v něm dolováno, patrně na měděné rudy. Na záp. 
svahu poblíže zlomu tu procházejícího bývá silně pohmožděn. S pokračo- 
váním setkáváme se pak na cestě od Palzmannovy hutě k Dobšinské Masse, 
na cestě Dobšinské, kdež bývá velmi jemnozrnný; na cestě od kříže na 
Hopfgartenberg jest jemně zrnitý, místy velmi dislokovaný. Dále byl 
shledán při pochůzce od cóty 951 na Hopfgartenbergu směrem jv; nevy- 
skytuje se však již na Stempelscheuer, jsa patrně ukončen zlomem, pro- 
cházejícím mezi Hopfgartenberg a Stempelscheuer. 
Jižní pruh gabbrový vystupuje hlavně na Gugle. Tak sev. od štoly 
Marie, sev. nad cotou 998-7, po cestě vedoucí od kříže přes Guglu na Eber- 
berg a po hlavní cestě Dobšinské. Severní hranice gabbra určeny při po- 
chůzkách v jednotlivých zářezech z údolí Gelnice směrem jižním na Guglu. 
Na Eberbergu náhle přestává gabbro, takže jest tu pravděpodobně zlomem 
na mapě naznačeným odříznuto, majíc ovšem v hloubce své pokračování na 
východ. Vzácněji objevují se v gabbru tektonické kry nebo vevrásněné 
kusy pásma diabasového. Mimo to bylo gabbro zjištěno ve všech překo- 
O* 
X. 
