22 
Kalcit vznikl hlavně při proměně pyroxenvi a basických plagioklasň; 
nebývá hojný. 
Biotit našel jsem pouze v jediném výbruse; y s o P jsou v něm za- 
rostlé sloupečky apatitové. 
Chlorit povstává hlavně proměnou amfibolu. Granát shledán vzácně 
v krystallech; bývá propleten zeleným pennino vitým chloritem o velmi 
nízkém dvojlomu, interferenčních barvách nanejvýše temně modrých a 
povaze jakoby jednolomné. Pennin povstal tu proměnou granátu. V amfi- 
bolitech alpských již dříve uvedených mění se granát nej prvé v biotit 
a tento v chlorit (29). 
Skapolith. V jednom případě jsem pozoroval pěkné skapolitování 
plagioklasů. Tyto měnívají se |] s polysynthetickým srůstem v bezbarvý 
sloupkovitý nerost jednoosý a opt. negativní, jehož průřezy vykazují i] c 
zřetelné štěpné trhliny dle qo p oo (100). Zřídka objeví se též optická ano- 
málie, že v konv. polar. světle interferenční kříž se rozevírá. Jest to skapo- 
lith, jenž měnívá se zase někdy v hmotu muskovitou neb zoisitu podobnou. 
Lze sledovati celou řadu stadií postupné proměny živcři ve skapolith, jímž 
probíhají někdy ještě stopy po dvojčatném rýhování plagioklasů. Skapo- 
lith jest v gabbrech velmi častým hostem, známý zejména z metamorfova- 
ných gabber a diabasů v sousedství apatitových žil norských, kde gabbro 
přímo přechází v horninu skapolitho-amfibolovou. 
Zirkon nalezen ve větších krystalech zarostlých do amfibolu; v ba- 
salních řezech objevují se zřetelné štěpné trhliny dle plochy <x> P (110). 
Ríitil bývá dvojčetně srostlý dle P oo ; vznikává při pioměně diallagu 
a amfibolu v metamorfovaných gabbrech velmi často (30). Titanit vyškytá 
se ve větších zrnech neb krystalech; mívá jádro ilmenitové, někdy na po- 
vrchu nebo dle štěpných trhlin se mění v leukoxen. Ilmenit bývá bud 
úplně Zachovalý nebo obklopený krajem titanitovým, jenž na jeho úkor 
vznikává; někdy se mění v leukoxen. Pyrit vystupuje v keříčko vitých 
skupinách a krystalech obyčejně v okolí větších křemenů. Též magnetit 
a hacmatit bývá někdy dosti hojný; chalkopyrit shledal jsem zejména na 
trhlinách gabbrových. Voit (4) uvádí též pochybný fluorit.*) 
Analysa gabbra z Gugly. 
K analyse byl vybrán kus takového ,, amfibolitu", jaký bývá v našem 
území téměř všeobecně rozšířen, takže nepochybuji, že by nové analysy 
vzorků z jiných míst, ovšem účelně vybraných, byly úplně souhlasné s níže 
uvedenou, provedenou opětně p. assist. A. Jílkem. Vzorek analysovaný 
*) Laskavostí p. prof. dra. Bečka mohl jsem, ve Freiberce prohlédnouti 
celý materiál Voltů v a vypůjčit! si příslušné výbrusy hornin, začež jsem mu 
povděčen. Prohlídkou jsem tu zjistil, že Voit o vy chloritické břidlice ležící mezi 
Dobšinským potokem a jižní hranicí batholitu gabbrového patří k naší skupině 
diabasů a jejich tufíů; podobně též jeho zelené břidlice, ač část těchto (pruh 
jz od Palzmannovy hutě) náleží našemu pásmu slepencovému. 
X. 
