27 
6. Náš analysovaný „amfibolit" = gabbro a současně projekce 
Osannova typu Keweenaw. 
7. Gabbro od Neurode a Sobotína. 
8. Gabbroamíibolit. Sobotín. 
Umístnění projekčních bodů jednotlivých shora uvedených analyso- 
vaných hornin souhlasí úplně s výsledky mikroskopických a chemických 
úvah jakož i s pojmenováním příslušných hornin. Náš analysovaný porfy- 
roid i Grubenmannův sericitický fyllit původu eniptivního mají své pro- 
jekční body v II. poli Osannova j^troj úhelníku, kde leží též projekční body 
křemitých porfyrů, křemitých keratofyrů a liparitů vůbec. Též náš diabas, 
Rauentalský stlačený diabas a Grubenmannova epidoticko-chloritická 
břidlice leží v poli diabasů a gabber. V jedné skupině pohromadě leží naše 
gabbro kryjící se s Osannovým typem Keweenaw, dále Neurodské a Sobo- 
tínské gabbro, co nové svědectví, že náš amfibolit jest skutečně gabbrem, 
neboť projekční body dioritů bývají umístněny více v levo. 
V. Karbon. 
S karbcnskými wstvami setkal jsem se v zmapovaném území na dvou 
místech, na Gugle a Birkelnbergu; tento výskyt leží však již skoro úplně 
mimo naši mapu, takže nebyl mnou blíže prozkoumán. 
Po stezce vedoucí poblíže štoly Marie směrem jižním k cestě spojující 
Eberberg s Langenbergem narazíme uprostřed území gabbrového na kusy 
šedého pískovce, složeného z dosti jemných zrn křemenných, slidou boha- 
tého a železitého, jaký v jiných formacích našeho území se nevyskytuje. 
S pískovcem nalézáme současně celistvé a jemné černé břidlice slídnaté, 
naprosto rozdílné od všech břidlic ostatních formací našich. Pochůzkami 
všemi směry jsem zjistil hranice této isolované kry, která dle nálezu zkame- 
nělých živočichů a rostlin jest karbonského stáří. Celistvé černé břidlice 
obsahují často dosti velké valounky křemenné; pískovce stávají se místy 
drobovitými a slepencovitými, ale i pak jsou úplně rozdílné od drob a sle- 
penců pásma slepencového (V o i t oboje nižné slepence chybně identifi- 
koval na své mapě). Na temeni Gugly přicházejí pak ojediněle slepence, 
obsahující vedle valounů křemenných již též úlomky jmenovaných černých 
břidlic; jsou tedy ony podstatně mladší těchto. Jistě existují v našem území 
dvojí petrograficky a stratigraficky různé slepence. Východně od místa, 
kde se shora uvedené dvě cesty křižují, jv od cóty 998-7 na Gugle jsou 
V rokli stopy starého dolování. V gabbru vyškytá se tu zvětralá žíla sideii- 
tová, s úklonem k j. Naproti tomu leží nad žilou kra karbonská do gabbra 
k sev.-vých. pod úhlem asi 25 — 3(P zapadající a složená vespod z černých 
až namodralých slídnatých břidlic s krinoidy, nad nimiž jsou uloženy dro- 
bové břidlice a nad těmi tmavošedé až černé vápence s velmi četnými 
X. 
