30 
přechod od hornin pásma slepencového k celistvým červeným břidlicím, 
namnoze chybně za Werfenské pokládaným, jak jej lze sledovat! na cestě i 
od kříže k Dobšinské Masse a od Palzmannovy hutě tamže. Na prvé pře- 
chází slepenec v drobovitou břidlici transversalně břidličnatou a tato v čer- 
vené břidlice bez patrné diskordance. Na druhé cestě přecházejí slepence 
v drobové břidlice a šedé křemičité břidlice; v těchto jsou lavice celistvých 
červených břidlic, jaké bývají na jiných místech považovány za Werfenské, 
za nimiž sleduje ještě úzký pruh sericiticko-talkovité horniny. Za toutcf 
narazíme již na triasový vápenec s úklonem severním, kdežto celá vrstevní 
serie před ním zdá se zapadati, pokud to při značně porušeném stavu jejím 
bylo lze zjistiti, k jv. Scházejí tedy zde Werfenské břidlice určitě mezi | f 
pásmem slepencovým a triasovým vápencem. 
i 
2. Triasové vápence (= střední a svrchní trias?) 
Od palaeozoického pásma podélným zlomem odděleny leží severně i 
jednak již dříve uvedené Werfenské břidlice, jednak vápence všeobecně | 
za triasové pokládané. Skládají Geravský vrch, ležící již severně mimo naši | 
mapu, táhnouce se odtud směrem jz k Dědinkám a kolonii Zeif; z nich ^ 
složeny vrchy ,,Am Stein“, ,,Am Pelz“ a Mačekov sev. od Stracené. |\ 
Tyto vápence zapadají všeobecně k severu, jak jsem mohl na různých ^ 
místech zjistiti. U h 1 i g (1) shledává tu typický vývoj východoalpského | 
triasu, ovšem že dlužno ještě vyčkati nálezu zkamenělin alpských horizontů | 
slínových. V o i t (4) o triasovém stáří vápenců vyslovuje pochybnost, ; 
neboť není žádnou zkamenělino ir doloženo. Andrian (7) uvádí, že \ 
geognostické stáří triasových vápenců sev. od Dobšiné není úplně jasné I 
následkem nedostatku zkamenělin, H a u e r (2) zmiňuje se o vápencích I 
svrchního triasu sev. od Dobšiné se stopami neurčitelných břichonožců. | 
Dle Andrian a (34) skládá se území sev. od Stracenského údolí výhradně { 
z triasových hornin. Jsou zde Werfenské břidlice, nad nimi černý, málokdy i 
pozorovatelný vápenec a dolomit, nejvýše pak leží nejvíce rozšířený, drobný ( 
vápenec s korály a nezřetelnými zkamenělinami, odpovídající snad lom- ^ 
bardskému Esinovému vápenci. 
V krátké době mého pobytu v mapované krajině nemohl jsem nalézt! í 
stratigrafické.ho rozdělení těchto vápenců, jic.hž stáří se za triasové po- ( 
kládá. Mohu jen rrvésti doposud neznámou lavici se zkamenělinami táhnoucí 
se střední částí vrchu Am Stein a vycházející poblíže mostu přes Gelnici. 
Podařilo se mi však pouze zjistiti neurčitelné úlomky korálů a brachiopodů, y 
takže stáří celého tohoto pásma vápencového lze označiti za pravděpodobně ^ 
triadické, ač není vyloučena možnost, že jest starší. Na četných místech 
vyskytují se na hranici mezi pásmem slepencovým a triasovým vápencové 
brekcie co svědci velké dislokace tu probíhající, jíž nasvědčuje i to, že ^ 
u Dobšinské Massy jsou vápence příkře skoro na hlavu postaveny a podél 
celého rozhraní tvoří svislé stěny. 
} 
t 
X. 
