33 
bcrg, jižní přes Zemberg a Guglu na Eberberg. Dle těchto dvou souběž- 
ných dislokací jest část palaeozoického pásma vklíněna do batholitu gabbro- 
vého (viz prof. C — Z), E — F, G — H). Dle severního zlomu byly chloritové 
břidlice přesmyknuty přes gabbro, dle jižního bylo gabbro přesunuto přes 
„zelené břidlice". Podél prvého jeví se pohmoždění hornin na cestě od 
kříže k Florenseifenbachu j. od cóty 921 a uprostřed Stadtbergu, druhý 
jest proříznut překopem štoly Langenbergské, kde porušené chloritové 
břidlice zapadají pod dislokované gabbro. 
V samotném pásmu palaeozoickém vklíněném do gabbra vystupuje 
též několik podélných zlomů. Postupujíce od sev. k jihu vidíme tu nejprvé 
antiklinalu pásma diabasů a chloritových břidlic přesunutu přes gabbro 
(prof. C — D, G — H) a činící místy přímo dojem přcsmyknuté vrásy (prof. 
E — F). Mezi touto a dále jižně vzniklou překocenou vrásou téhož pásma 
leží kra pásma slepencového (prof. C — D, E — F, G — H), jež budto jest 
hrástí, nebo pravděpodobněji byla vytlačena mezi mladšími vrstvami po- 
dobným způsobem, jak jsme to vyložili nahoře u ker Werfenských. Dislo- 
kaci a pohmoždění vršte vní po obou stranách slepencové kry lze pozoro- 
vali na cestě od kříže k Dobšinské Masse, dále na sev. úpatí Gugly naproti 
Stadtbergu, kde se prozrazují dislokační brekcií. 
V Hopfgartengraben prochází pak palaeozoickou krou uzavřenou 
gabbrem diagonální zlom. Podélná dislokace ohraničuje na severu též kar- 
bonskou kru na Gugle (viz prof. E — F), dle níž gabbro jest úplně pohmož- 
děno; táž vystupuje zřetelně též v překopu vedoucím k štole ,, Marie", kde 
dle ní zapadla malá kra pásma diabasového, snad i úzký pruh karbonských 
břidlic; obojí jsou úplně roztříštěny, takže vzniká tu zřetelné pásmo po- 
hmožděné (Ruschelzone). Odchylného směru jest zlom na jižní hranici 
kry karbonské, dle něhož jsou vápence a namodralé břidlice k sv. se klonící 
silně dislokovány ; vápence bývají brekciovité, břidlice transversalně 
břidličnaté a drobivé. V pokračování zlomu na sz bylo nalezeno též gabbro 
veskrze zvětralé a rozdrobené. 
Údolím Gelnice mezi Sturtzou a Babinou probíhá sedlová čára anti- 
klinaly (viz prof. A — B), jejíž severní křídlo pod strmým úhlem zapadá 
k sev., kdežto jižní křídlo zdá se míti mírnější úklon k j. Myslím, že při 
svraštění byla tato antiklinala dříve nežli došlo ku vzniku ležaté vrásy dle 
čáry sedlové roztržena. 
Pásmo diabasové vystupuje v ojedinělém ostrovu na záp. svahu 
Vogelsbergu a protilehlém Konigsbergu; bylo tu bud do pásma slepenco- 
vého vevrásněno, nebo představuje malou příkopovou propadlinu. 
Pněné zlomy (viz zejmena prof. L — M) jsou v naší krajině zpravidla 
mladší podélných, neboť jimi prostupují a často současně je posunují. 
Velký příčný zlom probíhá cd Stracené směrem jjv údolím Florenseifen- 
ským na Birkelnberg, dle něho náhle ukončeno jest pokračování Stra- 
censké kry Werfenských břidlic na východ, u něho přestává pokračování 
porfyroidového a diabasového pásma v údolí Florenseifenském a na 
Rozpravy: Roč. XXI. Tř. II. Čís. 10. 3 
X. 
