35 
Podélné zlomy jsou asi dvojího stáří: jedny praetriasové, druhé jistě 
potriasové. K prvým náleží snad zlomy, dle nichž poklesly zelené břidlice 
do batholitii gabbrového. Jistě starší svrchu, karbonu jsou podélné dislo- 
kace, dle nichž vznikly rudní žíly v massivu gabbrovém, povstal-li tento, 
jak shora bylo uvedeno, za nejstaršího spodního karbonu. Starší jsou asi 
též žíly rudní na Konigsbergn a Vcgelsbergu, vzniknuvší též dle podélných 
slabých dislokací. Mladší triasu jest podélný zlom, dle něhož palaeozoikum 
bylo přesmyknuto přes mesozoikum, mladší karbonu jsou najisto i zlomy 
ohraničující karbonskou kru Gugelskou. 
Větší část příčných zlomů jest stáří posttriasového, neboť tyto vyvo- 
lávají dislokace ještě V triasových sedimentech, ba protínají a posunují 
i velký potriasový podélný zlom, jsouce tedy mladší tohoto, jsou pravdě- 
podobně třetihorní. Vedle těchto jsou tu však též přítomny staré pod- 
řízené zlomy příčné, jež bylo lze zjistiti v jednotlivých štolách. Mnohé 
z mladých podélných i příčných zlomů byly snad již v starších dobách 
založeny a při novém zahájení orogenetických pohybů znovu otevřeny, 
po příp. rozšířeny. 
Co výsledek dvojího převládajícího tlaku, působivšího v našem území 
jednak od jz, po příp. sv, jednak od jv, objevují se v slepencích diaklasy 
směru středního, tedy severo-jižního. 
C. PALAEONTOLOGICKÁ CAST. 
1. Devonské zbytky rostlinné. 
V jemných načervenalých až šedých břidlicích, někdy drobo vitých 
pásma slepencového našel jsem otisky rostlinné. Tak na Konigsbergn 
(viz značku ® na mapě), na Vogelsbergu a na cestě, vedoucí z údolí Floren- 
seifenského na Stempelscheuer (již mimo naší mapu). Nalezna na Konigs- 
bergu poprvé tyto zbytky rostlinné, pátral jsem po nich v celé hořejší části 
pásma slepencového na místech, kde se jeví ona vložka jemných břidlic. 
Hned při prvním nálezu vzpomněl jsem si na naše české Hostinelly po příp. 
Rhodey a vítal jsem nový důkaz pro svůj názor o staropalaeozoickém stáří 
slepencového pásma, k němuž jsem již dřivé dospěl na základě svého mapo- 
vání, naproti všeobecně uváděnému stáří svrchnokarbonskénm nebo perm- 
skému. Rostlinné otisky mnou nalezené jsou vůbec prvními zkameněli- 
nami v pásmu slepencovém objevenými. Rostliny jsou původu allochtho- 
ního a svědčí o litoralním vzniku jmenovaného pásma, bývají někdy ulo- 
ženy i diagonálně k břidličnatosti. Jsou to větévky bucT jednoduché neb 
dichotomicky dělené. Velmi často jsem pozoroval, že jedna z obou větví 
dichotomických roste dále ve směru mateřské osy, zatlačuje současně 
druhou větev dceřinnou ku straně, tak že vzniká klamný dojem mono- 
podialního větvení. Od extremního případu, kde skutečně sotva lze dicho- 
tom i poznati, sou však přechody k zřetelnému a typickému dichotomi- 
3* 
X. 
